SKANDINAVIENS NEUROPTERA. 57 



I. Trib. Sialina M'Lachl. 



Inga oceller. Framvingames subcostalnerv förenad med radialgrenen förr än 

 denne utlöper i vingkanten. Fjerde tarsleden hjertformigt utvidgad. Prothorax bre- 

 dare än lång, fyrsidig. Hufvudet transverselt. 



Till vår fauna hörer icke mer än ett slägte af denna grupp: 



1. Slägtet: SI AL IS Late. 



Antennerna en tredjedel kortare än framvingarne. Labrum hos hannen nästan 

 triangulär, i mitten djupt inskuren; hos honan framtill rundad, nästan helbräddad. 

 Labium liten. Abdomen kort, robust. Vingarne rökiga; de bakre vid basen bredare 

 än de främre. Vingnerverna mycket grofva och starka. Pterostigma föga afskildt. 



Larven lefver fritt i sötvatten och förpupar sig under Mars eller April månad i 

 jorden i strandbädden, der den åt sig bildar en håla, i hvilken pupan förblifver lig- 

 g-ande till dess den fullbildade insekten utgår. Larven är ganska långsträckt. Dess 

 hufvud och tre bröstringar äro hornartade, gulbruna, med mörkare punktformiga fläckar. 

 Öfverläppen är tresidig. Mandiblerna bilda en inåtkrökt, hornartad, smal hake. Hjel- 

 men är kort och cylindrisk. Ocellerna äro 6 på hvardera sidan. Fötterna långa, fem- 

 ledade och cilierade. Abdomen slutar i ett långt fjädradt borst och de 7 första abdo- 

 minalsegmenten hafva på hvardera sidan ett artikuleradt, trådlikt bihang, som utgör 

 simorgan, men utan tvifvel äfven står i respirationens tjenst. 



Äggen läggas ofta på temligt afstånd från vatten, dit den nykläckta larven såle- 

 des måste begifva sig. De läggas på växternas blad eller andra föremål perpendikulärt 

 och bilda der stora, breda massor. 



Vingarne genomskinliga. På båda paren förenar sig subcostalnerven med radial- 

 grenen nära pterostigmaticalregionen, hvarifrån således costalfältet bakåt begränsas af 

 sistnämnde gren. Detta vingfält är vid vingbasen smalast och på midten bredast, samt 

 genomskäres på framvingarne af omkring 12 tvärnerver, som alla äro enkla och räta, 

 utom i pterostigmaticalregionen, der de äro snedstående. Högst sällan är någon af 

 dem gaffelformigt delad eller något krökt. Till följe af radialgrenens och subcostal- 

 nervens förening är på framvingarne subcostalfältet utåt spetsigt, men mot vingbasen 

 har det äfven samma form. Det genomskäres af en rät, högst sällan af 2:ne, hvaran- 

 dra närstående tvärnerver. Radialgrenen, som utlöper i vingkanten strax utanföre pte- 

 rostigmaticalregionen, är enkel, men från honom utgå tvänne subradialgrenar, hvilka, 

 sedan de i disken upplöst sig i flera, utlöpa mer eller mindre gaffelformigt i ving- 

 kanten. Den inre af dessa delar sig vanligen i disken uti trenne och den yttre uti 

 tvänne större grenar, hvilka sins emellan förenas genom tvärnerver, så att större, af- 

 skilda vingfält der förefinnas. De främre radialfälten utgöra vanligen 4, som ligga ef- 

 ter hvarandra emellan radialgrenar och den yttre subradialgrenen. Ulnargrenen är enkel 

 och mot basen stundom finare än de öfriga nerverna. Den förenas med inre subradial- 

 grenen genom 2 tvärnerver. Subulnargrenarne äro tvänne, hvilka kort utanföre ving- 



K. Vet.-Akad. Handl. B. 9. N:o 8. ° 



