62 H. D. J. WALLENGEEN, 



Arten förekommer temligen allmänt isynnerhet i löfskog uti södra och mellersta 

 Sverige, men blir mot norden sällsyntare, så att den enligt Prof. Zetteestedt är inom 

 Lappmarkerna mycket sällsynt. Flygtiden infaller i Juni och Juli. Äfven i Norge 

 förekommer arten, der den af Prof. Zetterstedt blifvit fångad vid Garnaess uti Vaar- 

 dalen i Juli månad. 



Beshr. Antennerna svartaktiga, mot basen gulaktiga. Hufvudet ända till halsen temligen jemnbredt, 

 likväl bakåt något afsmalnande, på sidorna afrundadt; ofvan något kullrigt, tydligt punkteradt; ett fält längs 

 hjessan och tvänne mindre på hvardera sidan opunkterade; i det opunkterade hjessfältet finnes en intryckt, mer 

 eller mindre djup långsgående fåra; undertill är i midten en stor, hjertformig intryckning, som vänder spet- 

 sen mot basen och intager en betydlig del af hufvudets undre sida; detta intryckta fält är tydligen punk- 

 teradt och har längs midten en djup fåra, som framtill vidgar sig och der begränsas på hvardera sidan af 

 en upphöjd ribba; för öfrigt är undre sidan äfven punkterad, men der och hvar finnas fält, som aldeles 

 sakna punkter och i midten af bakre kanten finnes spår liksom till ett slags tand. Hufvudet är till färgen 

 svart, föga glänsande, och det opunkterade fältet längs hjessan är mer eller mindre rödbrunt. Pannan svart. 

 Clypeus gulaktig, i midten brun. Labrum svart. Palperna svarta med mer eller mindre tydligt gulaktiga led- 

 fos'uingar. Prothorax svart,, framåt smalare, bakåt bredare och här något uppsvälld ofvantill; hela öfre sidan är 

 på tvären rynkig, samt öfver allt korthårig; bakre kanten smalt gulaktig; de fria delarna af prosternum äfven 

 gulaktiga. Mesothorax och Metathorax svarta med mycket smala, gulaktiga ledfogningar på bröstsidorna. Ab- 

 domen svart med tvänne gula, vid ledfogningarne genombrutna linier längs hvardera sidan, hvilka bilda aflånga. 

 gula fläckar, och emellan dessa finnas vanligen en otydligare, mindre fläck; buksegmenten i bakre kanten bredt 

 gula. Sista segmentet hos hannen smalt, upptill i midten utskuret, på sidorne snedt, nedtill slutande i två 

 breda, svällda flikar; i öppningen mellan detta segments kanter finnes på buksidan tvänne tjocka, utåt starkt ut- 

 vidgade och håriga, gula ribbor, som sluta i en krökt, inåtböjd klo, och ofvan hvilka synas tvänne mycket län- 

 gre, smalare, starkt uppåt och inåt böjda hakar, som ofta hos torkade exemplar äro dolda. Penis bred, spetsig, 

 med en fåra längs midten. Ofvan slutar abdomen i en hårig, nedtill concav flik, som är starkt uppåtriktad. 

 och sedd från sidan är triangulär med invikna kanter. Sista buksegmentet hos honan bredt rundadt med sneda 

 sidor. Fötterna brungula; de båda främre parens lår framtill brungula, vid basen svartbruna; baktill svartbruna. 

 mot spetsen brungula; det bakre fotparets lår helt och hållet svartbruna, vid spetsen smalt brungula. Stundom 

 är äfven mellersta parets lår svartbruna, vid spetsen brungula. Tarserna något stötande i brunaktigt. Vingarne 

 breda, i spetsen trubbigt afrundade, vattenklara, genomskinliga, föga rökigt anlupna och iriderande, innerst vid 

 basen gulaktiga. Nerverna medelmåttigt starka och grofva, svarta; costaluerven vid basen till omkring hälften 

 af dess längd, de tvänne innersta tvärnerverna vid basen i costalfältet och några af de långsgående nerverna 

 innerst vid basen merendels gulaktiga. Tvärnervernas antal i costalfältet 12 — 15, af hvilka 1 — 2 stundom äro 

 gafflade. De nerver, som utlöpa i vingarnes utkant, äro 2 — 4-greniga, och de som utlöpa i vingens inkant, äro 

 till största delen tvågreniga v men alla dessa grenar ganska korta. Första nerven, som utlöper i vingspetsen, 

 2 — 4-grenig och utgår från det bakom pterostigma liggande främre radialfältet just der detta sammanträffar 

 med pterostigma. Den nerv, som utlöper från det andra bakom pterostigma liggande vingfältet, är oftast gre- 

 nig, sällan enkel, och då stundom genom en tvärnerv förenad med den närmast föregående nerven. Pterostigma 

 svartbrunt med 2 — 3-gafflade tvärnerver, högst sällan finnes blott en enda enkel eller gafflad tvärnerv. Ptero- 

 stigraas bakre kant ganska kort; den fasthänger med det bakom liggande främre radialfältet i dettas yttre tredje- 

 del och utlöper derifrån mot vingens framkant mycket snedt utåt, så att det vid sistnämnda kant betydligt 

 öfverskjuter samma fält. I den mot vingbasen vända kanten är pterostigma något concavt. Bakom pterostigma 

 ligga mellan radialgrenen och den inre subradialgrenen fyra stora vingfält bakom hvarandra, af hvilka det andra 

 i ordningen, framifrån räknadt, ofta är triangulärt och ej så långt som de öfriga, hvilka i allmänhet långsträckta 

 och fyrsidiga. Intill radialgrenen ligga emellan denna och den yttre subradialgrenen endast tvänne stora ving- 

 fält (främre radialfält), af hvilka det eaa är det som ligger närmast bakom pterostigma. 



Larven temligen bred och convex. Hufvud och prothorax rödbruna; pronotum med en gul linea på 

 längden och en på tvären. Meso- och metathorax samt abdomen svartbruna med gula teckningar. 



II:o. Emellan radialgrenen och den inre subradialgrenen ligga bakom pterostigma på framvingarne blott 

 tre stora vingfält bakom hvarandra. 



2. RAPHIDIA LATICEPS Wallengr. 



Hufvudet ända till halsen temligen jemnbredt, bakåt på sidorne afrundadt med 

 ett ljusbrunt streck längs hjessan. Fötterna brungula; de främres lår ofvan med ett 



