52 



G. LUNDQUIST, 



§ 7. 



De fria niagneternas inomenter. 



Ur eqv. IV sid. 11 kan man med kännedom af samhörande X- och </>-värden beräkna 

 log M — B', och då B' är en konstant qvantitet, erhålles sålunda ett mått på förändringarne 

 i de fria magneternas momenter. För att underlätta bedömandet af noggranheten hos de 

 värden på X, som äro härledda ur endast deviations-observationer, anföras här nedan de 

 på ofvannämda sätt erhållna logarithmerna, med utlemnad karakteristika. 



Ort. 



Tid. 



Ig M—B'. 



Anmärkningar. 



B. 3. 



B. 4. 



Åby 



Husbyfjöl 



Wadstena 



Husqvarna 



1869 d. 20 Juli 

 d. 24 » 

 d. 27 »; 

 d. 29 » 



» cl. 3 Aug. 

 d. 9 .» 

 d. 18 » 

 d. 23 » 



» d. 27 » 



» d. 8 Sept. 

 d. 21 » 



» omk. d. 13 Okt. 



1870 d. 31 Jan. 

 » d. 10 Sept. 



00080 



00087 

 00072 

 00063 

 00042 

 99927 

 99927 

 99915 

 99921 

 99938 

 00094 

 00001 

 99781 



95625 



95631 

 95608 

 95598 

 95465 

 95457 

 95428 

 95482 



95577 

 95577 

 95360 



Sannolik försvagning af B. 4. 



\ Denna försvagning inträffade d. 14 Aug. 



> Denna förstärkning infaller sannolikt före d. 4 Okt. 



Säfsj ö a) 



Lund a) 



Lund c) 



Ohristianstad 



Säfsjö b) 



Alingsås 



Stockholm b) 



Dpsala 



» 



§ 8. 



Sammanställning af resultaten. 



Här nedan följer en tabell, innehållande en sammanställning af de erhållna värdena 

 på X och i. Den tid, för hvilken hvarje bestämning gäller, är här endast ungefärligen 

 angifven genom beteckningarne: f.m. (förmiddagen), e.m. (eftermiddagen), m. (middagen). 

 /. med. (förmiddags-medium), e. med. (eftermiddags-medium) och d. med. (dags-medium). 

 Härvid anses middagen ligga omkring kl. 2, emedan X och i under sommaren på de da- 

 gar, då variationerna äro mera regelbundna, hafva sina medelvärden ungefär vid denna 

 timme. Årtalet gäller för alla tidsangifvelser på samma horizontalrad. 



Då enligt observationerna i Lund c) (se sid. 31) angifvelserna af nålen 1 böra an- 

 ses såsom de riktigare, har vid mediets bildande bestämningarne med nålen II reducerats 

 till den förras på följande sätt: Differensen i n — ij kan med god approximation sättas 

 = 2'. 6 -\- 2'. 9 cos 120 (ij — 69° 20'). Denna qvantitet, ökad med 0'. 3, som i medeltal un- 

 gefär svarar mot variationerna i inklinationen mellan båda observationerna, subtraheras 

 från i n , och det så erhållna värdet ingår tillsammans med ij i mediet. 



Ortbestämningarne äro dels efter Selander*), dels hemtade ur Forsells stora Atlas 

 öfver Sverige. Längderna räknas från Paris. 



*) Geniers Physikal. Wörterbuch, T. X. 



