I 



T 



nder det Nerikes fanerosrama vegetation alltifrån Linnés ticl varit föremål för bota- 

 nisteruas uppmärksamhet, hvarom de Floror öfver provinsen, hvilka ticl efter annan 

 utkommit, bära vittnesbörd, har den kryptogama i allmänhet och specielfc den licheni- 

 ska varit nästan helt och hållet förbisedd. Det äldsta tryckta arbete om Nerikes vege- 

 tation 1 ), som författaren känner, upptager endast 39 kryptogama växter, nemligen 13 

 filices, 5 mossor, 6 lichener, 4 alger och 9 svampar. I den följande, 70 år derefter ut- 

 gifna Nerikes-floran 2 ), anföras 43 kryptogamer, hvaribland 11 lichener. I 2:dra upp- 

 lagan af denna flora 3 ) uteslötos kryptogamerna helt och hållet, hvaremot den senaste 4 ) 

 upptager endast braken-, lummer- och fräkenväxter till ett antal af 33. 



Fastän således de underrättelser, som man eger om den kryptogama vegetationen 

 i Nerike, äro af ringa betydenhet, för så vidt de blifvit i tryck framstälda, häntyda 

 dock åtskilliga omständigheter derpå, att åtminstone i äldre tider det ingalunda inom 

 provinsen saknats personer, som med nit och intresse omfattat äfven de kryptogama 

 växternas studium. Så t. ex. finnes i Karolinska Elementarläroverkets bibliothek ett 

 manuskript, författadt af en bland dåvarande Trivialskolans lärare, hvari alla i Nerike 

 af honom kända växter såväl kryptogamer som fanerogamer uppräknas och korteligen 

 beskrifvas. Sannolikt hade författaren för afsigt att utgifva arbetet från trycket, enär 

 det är försedt med en vidlyftig titel 5 ), förord och, efter den egentliga Floran, en »bota- 

 nisk grundritning ) samt till slut, enligt den tidens sed, ett långt poem 7 ), bestående af 

 62 verser och framställande nyttan och vigten af naturalhistoriens studium. 



') Samzelii, Blomsterkrans. Örebro 1760. 



^) Gellerstedt, Nerikes Flora. Örebro 1831. 



:i ) Hamnström, Nerikes Flora 2:dra ap.pl. Örebro 1852. 



4 ) C. Hartman, Landskapet Nerikes Flora. Örebro 1866. 



- 1 ) »A. S. H. Flora Nericiensis eller Nerikes Skogs- och Ängsblomster som, Indelte efter Könen, Beskrifvas 

 till Slägteuas Kännemärken, Slagens Skiljetekn, Svenska tilnamnen, Ort oeh ställe der de finnas och växa, 

 Tid och månad när de blada och blomma, Nytta och bruk uti Apothek och hushållning. På Svenska til 

 allmänhetens tjänst utgifna. 1758.» — Efter någon tvekan hvad signaturen A. S. H. månde betyda 

 har jag kommit till den slutsats, att den betecknar samma person, som författat den 2 år senare utgifna 

 »Blomsterkransen», eller Anders Samzelius, ehuru hela signaturen dermed ej är förklarad. H torde dock 

 kunna tolkas med Hardemoensis 1. Halsbergensis. Samma signatur förekommer under förordet till »Blom- 

 sterkransen». Sannolikt har författaren ansett manuskriptet till den fullständiga floran för vidlyftigt att 

 utgifvas från trycket och derföre gjort ett utdrag af »de allmännaste och märkvärdigaste uti Nerikes befint- 

 liga växter», hvilka han, sedan diagnoserna och de på andra orter brukliga svenska namnen blifvit utelem- 

 uade, »hopflätat» till ofvannämda Blomsterkrans. 



6 ) »Botanisk grundritning, innehållande en kort och tydelig förklaring öfver de uti Botaniken bruklige namn 

 och talesätt. Til Begynnares tjänst och undervisning utgifven. 1758». 



7 ) »Människans Naturliga Nykärhet såsom bevis at Hon bör betrakta Skaparens Verk och att Natural Histo- 

 rien, som lärer oss känna Dessa, är en ej mindre Angelägen än Nyttig och Upbyglig vetenskap, uti några 



