8 P. J. HELLBOM, 



Af förestående korta historik framgår således, att jag vid framställningen af Ne- 

 rikes lafvegetation icke haft några äldre källor att anlita, vare sig vetenskapliga arbe- 

 ten eller samlingar. Om ock i följd deraf svårigheten blifvit större, har jag deremot 

 befriats från besväret att kontrollera äldre obestyrkta uppgifter och aldrig behöft stadna 

 i förlägenhet beträffande hvad som borde upptagas eller uteslutas. Derföre kan också 

 Nerikes lafflora, såvidt den nu är känd, anses fullt tillförlitlig, alldenstund den grun- 

 dar sig på undersökningar i den lefvande naturen. Dock har jag ifrån år 1857, då jag 

 hufvudsakligen började egna min lediga tid åt undersökningen af Nerikes lafvegetation, 

 icke varit alldeles ensam i mina bemödanden. Några lichenologiens vänner hafva under 

 sin vistelse härstädes varit mig följaktiga på en eller annan exkursion, hvarunder upp- 

 täckter af större eller mindre intresse snörts. Så deltog år 1858 M. M. Floderus i ett 

 par utvandringar i stadens närmaste omgifning 1 ). Ar 1862 var Alfred Hartiman min 

 följeslagare några gånger 2 ). År 1866 var Phil. Drn. Johan Hulting af intresse för 

 lafvarnes studium mig följaktig under en del af sommarens exkursioner, äfvensom 

 studeranden af Södermanlands och Nerikes Nation Rob. in de Betou på våren 1868. 



På de sednare åren, ifrån 1862, har jag i Pastor O. G. Blomberg haft en nitisk 

 deltagare i undersökningen af Nerikes lafvegetation. Hans verksamhet har isynnerhet 

 omfattat Götlunda socken, hvaclan också denna trakt kan anses såsom en af de bäst 

 undersökta i hela landskapet. De derstädes anträffade sällsyntare arterna, hvaraf exem- 

 plar välvilligt blifvit mig meddelade, hafva i allmänhet blifvit af mig dels samtidigt 

 dels sedermera funna på andra ställen inom provinsen; likväl återstå några, för hvilka 

 ingen annan lokal inom Nerike än Götlunda socken ännu kan anföras. 



Svårigheten att utan tillgång till större samlingar och bibliothek bestämma de 

 mångskiftande lichenerna, är för hvar och en, som sysselsätter sig med deras studium, 

 tillräckligt bekant. Det är derföre en angenäm pligt att erkänna, att denna svårighet 

 för mig blifvit ej obetydligt minskad derigenom, att åtskilliga framstående Lichenologer 

 beredvilligt lemnat mig cle upplysningar, som i många fall varit behöfliga. Främst 

 bland dessa må nämnas Akademie-adjunkten Dr Th. Fries, till hvilken alltifrån 1861 

 exemplar af de flesta märkligare fynd, som blifvit gjorda i Nerike, blifvit sända för 

 ytterligare granskning, hvadan också den följande speciela framställningen kan göra an- 

 språk på tillförlitlighet. Många värdefulla dels originalexemplar dels upplysningar hafva 

 äfven blifvit mig välvilligt lemnade af de utmärkta Lichenologerna Herr Dom Capitular 

 J. G. Lahm i| Minister i Westphalen och Herr Bezirk-Gerichts-Assessor Fr. Arnold i 

 Eichstätt i Bayern, för hvilket jag härmed betygar dessa Herrar min uppriktigaste 

 tacksamhet. 



Beträffande slägtbegränsningen har jag temligen noga följt Th. Fries' Genera 

 Heterolichenum, dock har ett och annat slägte, som naturenligt kunnat med andra för- 

 enas, blifvit indraget. I allmänhet har jag såvidt möjligt varit, hållit fast vid sporernas 



') På en af dessa utflygter upptäcktes af honom den då i Sverige ytterst sällsynta Microglena muscorum (Fr').> 

 på en annan funno vi Pyrenopsis qranatina (Smrflt), hvilken då ansågs vara för första gången funnen i 

 Sverige. 



) Af honom träffades då för första gången inom Nerike fruktbärande exemplar af Hcematomma elatinum. 



2 



