20 G. O. SAKS, 



kan, som det synes mig, alene forklares paa en Maade, nenilig derved, at Segmenternes 

 ventrale Va?g deler sig i 2 Lameller, hvoraf den ydre bliver til /Eggepaderne, medens 

 den indre danner Begramdsningen af Klsekkehulen oventil fra den övrige Kropshule. 

 Disse 2 Lameller, der fra först af ere nöie forbundne med hinanden, vige ud fra 

 hinanden först paa et indskramket Rum til hver Sidc af Midtlinien, bvilket antydes 

 ved de ovenfor omtalte triangulare Fortsatser. Dette Rum udvider sig lidt efter lidt, 

 saa at tilsidst bea-o-e Lameller kun ha?n°;e sammen lano-s Midtlinien osr ved Suturerne 

 niellem Segmenterne, for tilsidst ogsaa at löse sig berfra, idet den ydre Lamelle tillige 

 her spaltes saavel efter Breden som Lamgden, hvorved der fremkomme lige mange 

 Par Plader som der er Segmenter. Den indre perpendiculajre Side af de omtalte Fort- 

 satser bliver altsaa, ligesaavelsom den ydre jevnt skraanende Side, til den ydre Flade 

 af iFggepladerne, der efteråt liave löst sig fra Midtlinien lregge sig den ene över den 

 anden, ligesom et lignende Forbold ogsaa finder Sted ved Segmenternes Tva?rsuturer. 

 Dette höist eiendommelige og tidligere ikke hos nogen andre Custaceer observerede 

 Forholcl vil blive tydeligere forstaaet ved at betragte de vedföiede shematiske Figurer 

 af Klajkkehulens Dannelse (Fig. 44 — 49). Som man vil se staa Cumaceerne i Henseende 

 til Brystposens Dannelse temmelig isolerede, og selv hos Isopoderne, hvis iEggeplader 

 mest lis;ne Cumaeeernes, dannes disse i Re°elen fuldkommcn uafhamo-jo-t af den ventrale 

 V;eg, som et. fra Basis af de tilsvarende Födder fremspirende Veclhamg. Alene hos 

 den aberrante Isopodeform Aiiesus (Praniza) synes noget lignende at finde Sted, idet 

 her virkelig, saaledes som af Sp. Bate er vist og som jeg selv ved egne Iagttagelser 

 kan bekrasfte, iEggepladerne forestille selve Kroppens ventrale Voeg. Derimod syner 

 ikke her som hos Cumaceerne at finde nogen Spaltning af den ventrale Va?g i 2 La- 

 meller Sted; der findes derfor heller ingen Skillevteg mellem Brystposen og den egent- 

 lige Kropscavitet, der her virkelig hel og holden synes at fungere som Klsekkehule. 



Bagkroppen mangler hos Hunnerne af denne Slaagt ligesom hos alle Cumace- 

 hunner ethvert Spor af Buglemmer. Derimod er sidste Segment al tid forsynet med et 

 Par laterale bagudrettede Vedhamg, de saakaldte ydre, Halevedhceng. Disse Vedhamg 

 (Fig. 29 6), der svare til de Haletinnen hos de langhalede Decapoder og Schizopoderne 

 dannende dobbelte ydre Haleplader, bestaa som hos disse af en Basaldel og 2 Aarer. 

 Ved den hos naarvaerende Slaegt sasrdeles smale og sta^rkt forlamgede Form af Basal- 

 delen og de tynde linesere Fndegrene, faa de imidlertid mere Lighcd med de ogsaa 

 til samme Kategori henhörende Halevedha^ng hos visse Isopoder, f. Ex. Asellus, ligesom 

 ogsaa med de saakaldte Springfödder hos Amphipoderne, med hvilke sidste de ogsaa 

 i sin Funetion stomme overens. Basaldelen er altid lamgere end Grenene, af smal cy- 

 lindrisk Form, noget tyndere paa Midten og lidt udvidet i Enden samt i sin indre 

 Kant forsynet med et större eller mindre Antal skarpe Torner. Grenene eller Aarerne 

 ere ligeledes särdeles smale og af lineaär Form; deres indbja-des Lamgde varierer hos 

 de forskjellige Arter og yder gode og sikre Artskjendemasrker. Den ydre af disse 

 Grene er i Regelen den smaleste og bestaar altid af 2 Led, hvoraf det förste er ganske 

 kort, det sidste liniedannet og i begge Kanter samt Enden forsynet med en Del tynde 

 ueilierede Börster. Den indre Gren bestaar enten af 2 eller 3 Led og er i den indre 

 Kant ligesom Basaldelen forsynet med skarpe Torner. Sidste Led ender ialmindelighed 



