6 K. A. HOLMGREN, 



För att göra denna formel användbar till beräkning af anstälda försök öfver 

 ledande sferers laddningar vid olika höjder, måste någon derefter lämpad bestämning 

 af h göras. Man kan då sätta h = H-\-y, om H betecknar den höjd, på hvilken den 

 i försöken begagnade sferens medelpunkt befann sig öfver observationslokalens högste 

 punkt, d. v. s. i mina försök öfver observationsbyggnadens taköppning. På grund häraf 

 erhålles 



U = 47iTr(H+y) (II). 



Skall detta uttryck sammanfalla med U = aH-\- b, måste 



a = a.r eller K =7 



b = P . r eller ^=7. 



4. Af samtliga observationerna i tabellerne XXIX — XXXI erhållas enligt dessa 

 formler, när de nedanför angifna noggrannare värdena på observationssferernes radier 

 införas, 



02 = 0,2802; /? 4 = 0,2709; /? 5 = 0,35J2. 

 Påtagligen öfverensstämma dessa, ur samtliga försöken härledda, värden bättre 

 med formeln b = fir än med b = fir~. Att det omvända kan ega rum vid sam- 

 manstälning af några särskilta observationer, hvilka noggrannt satisfiera equationen 

 U = aH -\- b, torde böra förklaras på grund deraf, att försöken i tabellerne XXIX — 

 XXXI icke ega den noggrannhet, som bestämningen af « och [i i tabellen XXXIV 

 förutsätter. 



5. I efterföljande redogörelse för sista sommarens försök betyda u', ?/", v', v" 

 de aflästa elektrometerutslagen; 



U är enligt formeln (II) härledt ur U '= r(a H -f- /i) (III). 



A betecknar skilnaden mellan detta beräknade U och aritmetiska mediet ("Med." 

 i tabellerne) af de direkta observationerna. 



Försök anstäldes med fyra sferer. Deras radier, bestämda i Centimeter på ofvan 

 angifna sä.tt, äro 



?'-, = 5,075 r,! = 4,0875 



V-, — 2,59375 Vi = 2,08125. 



Samtliga försöken utgöras af två serier. 



Den första serieiis resultat-er innehållas i tabellen I. I afsigt att utan alltför 

 lång tidsutdrägt lägga all möjlig vigt på bestämningen af hvarje i räkningen ingående 

 U, inskränkte jag mig till att i denna serie begagna blott två sferer, nemligen den med 

 raclierne r b och r_, hvilkas förhållande är 1,95783. Först gjordes en dubbelserie — med 

 till- och aftagande höjder — för hvardera sferen, hvarvid laddningarna meddelades 

 elektrometerskifvans ena halfva; sedan en dylik dubbelserie för båda sfererne med ur- 

 laddning till skifvans andra halfva. Elektrometervisaren slog således i ena dubbelserien 

 (u, u") åt ena hållet om skalans nollpunkt, i den andra (v, v") åt det motsatta. De 

 tre höjderne voro i dessa försök: 



#, = 43 Centim.; Ä = 71 och # 3 =99. 

 För att tydligare visa, huru observationerna passa in på den teoretiskt härledda 

 formeln, särskilt med afseende på r, upptagas i en kolumn (kr) alla värden på U 



