22 PETER OLSSON, BIDRAG TILL SKANDINAVIENS HELMINTHFAUNA. 



rum duo interiores minores. In dorso capitis pone os desunt. Aculei divergentes conformes, validi, recti, pa- 

 rum acati, long. majorum ad 0,063, minorum 0,04 m.m. 



Acetabulum diametro sua ore plus duplo majus, prominens, sessile, superum, apertura rotunda vel trans- 

 versa; diam. acetabuli 0,44 m.m., et ultra. Cavitas oris globosa ante ålas echiniferas sita. Oris apertura parva 

 circularis. Pharyhx a cavitate oris tubulo separata. Oesophagus pharynge triplo longior et ultra. Crura 

 tractus intestini gracilia ; partes eorum pone testes sitfe organis vitelligenis oecultantur. 



Glandidce vitelligence albosulphureae, subglobosne, interdum corpus posticum fere totum implent crassi- 

 usque faciunt, plerumque tamen linea mediana intacta. Juxta testem anteriorem utrinque ductus vitelliferus 

 longitudinalis et ad ejus marginem anticam receptaeulum vitelli parvum. Ovarium hyalinum minutum, magnitu- 

 dine ori subaequale. Uterus primum reeeptaculum vitelli versus descendit, deinde spiris medianis conibrmibus 

 ad acetabulum adscendit. Ovula elliptiea, auriflava, magna, longit. 0,08 m.m., låtit. 0,05. Apertura vagince 

 paullo ante acetabulum, ubi ovulum interdum visum est. 



Testes, subsequales, magni, acetabulo quam caudse propiores, plerumque longitudinaliter elliptici, inter se 

 approximati, colore dilute cinereo. Inter testes vel pone illos corpus, praesertim si in spiritu vini ponitur, 

 nonnumquam constringitur immo rumpitur. Inter testes et ovarium vas amplum spirale spermatozois impletum 

 ob eamque rem brunnescens distiuguitur. Bursa penis elongata, oblonga, brunnescens, sub acetabulum vel 

 etiam ante illud cernitur. Penis ut videtur brevis, pone furcam intestinalem.. 



v asis excretorii tantum extremitas postica sive vesicula caudalis elongata visa est, simul cum foramine, 

 ubi materia alba emissa est. Inträ colli utramque marginem linea obscura, fortasse väsa minora adumbrata. 



Från några Larus-arter omnämnes en D. elongatum Mehlis, om hvilken det ej kan afgöras, huruvida 

 den hör hit eller ej, enär den icke alls blifvit beskrifven (Diesing Syst. Helm. I, 397). En Distorna spinulo- 

 sum Rud., hörande till Subg. Echinostoma, är förut funnen hos Larus m. fl. simfoglar, men den skiljer sig ge- 

 nom trind kropp, väpnad äfven något bakom buksugskålen, ehuru annars till formen öfverensstämmande, genom 

 helt annat läge för äggulekörtlarna och bursa penis o. s. v. (enligt Molin Prodromus faunae helminthol. Venetae 

 i Denkschriften d. Kaiserl. Akad. d. Wissensch. XIX (1860) 220 Tab. III: 6, IV: 2). D. echinatum Zed., 

 med hvars äldre diagnos vår art öfverensstämmer, har enligt nyare undersökningar (se Wedl Anatom. Bemerk. 

 iiber Trematoden i Sitzungsb. d. Kais. Akad. d. Wiss. XXVI, 245 Tab. I: 5 — 6 och La Valette Symbolas ad 

 Trematodum evol. hist. (Berolini 1855) 32 Tab. I fig. L — M och V: 2, jfr Diesing i Sitzungsb. d. Kais. 

 Akad. XXXII, 344) hela halsen väpnad med olikartade taggar, 36 taggar på hufvudet och olikartad bursa pe- 

 nis, hvadan den måste anses som skild art. Svårare är det på grund af ofullständiga beskrifningar att afgöra, 

 om några andra D. echinatum närstående i systemet förekommande arter, med ingalunda obetviflad arträtt (jfr. 

 Rudolphi och Diesing), verkligen äro skilda från hvarandra och från den här beskrifna; dock är ingen af dem 

 funnen hos simfoglar. Bland sådana må här omnämnas D. echinocephalum Rud., funnen 1789 hos Milvus, 

 D. uncinatum Zed. från Gallinula, D. leptosomum Crepl. från Tringa och Calidris (om denna säges det dock i 

 Isis för 1831 sid. 177, att den har taggar äfven bakom buksugskålen). D. militäre Rud., som också hör hit, 

 skall enligt v. Linstow (Einige neue Distomen i Troschels Arch. XXXIX, I, 95 — 108) hafva på hufvudet 28 

 — 38 taggar, af hvilka på hvarje sida om medellinien 4 större, hvilket icke passar för vår art. 



24. Distoma ferox Zed. Corpus, collo excepto, lineare, inerme, planum, demum propter ovula ex 

 aliqua parte turgidum. Collum spinulis deciduis armatum, jnniorum oblongum, adultorum ellipticum vel sub- 

 orbicidare, turgidum, supra convexum subtus planum. Caput discretum, semilunare, corona 27 echinorum infra 

 abrupta armatum. Os terminale, orbiculare. Acetabulum ore majus, sessile, subcentrale. Glandularum vitelli- 

 genarum major pars collum totum explens, minor pone testes sita. Testes subglobosi. Ductus vitelliferus 

 transversus cum vesicula haud proeul ante illos. Ovarium paullo anterius, tandem ovulis numerosis occultum. 

 Aperturas genitales ad acetabuli marginem anticam. Penis conicus, laevis. Vas excretorium medianum, vesicula 

 et foramine caudalibus terminatum. Longit. 8 m.m., låtit, colli ad 2,5 m.m., corporis reliqui 1 m.m. (fig. 50). 



Distoma ferox Rudolphi Entoz. hist. nat. II, 426; id. Synopsis 116, 419; Dujardin Helm. 429; Die- 

 sing Syst. Helm. I, 387; Giebel Verzeichniss d. im Zool. Mus. Halle — Wittenbergs aufg. Helm. (1866) p. 6; 

 Van Beneden Sur la Cigogne blanche et ses parasites in Bullet. Acad. de Belgique 2:me sér. XXV (1868), 

 296 Tab. I, fig. 1—5. 



Hab. Ciconia alba: in intestinorum cavernis profundis copiose, rarius in intestinis libere, initio Junii 

 Lundae legi. 



Singulse cavernae intestinorum magnse, rubrae, ostiorum marginibus tumidis, coloratis. Specimina nunc 

 solitaria, nunc duo in una caverna. Ultra centum specimina in unius intestinis collegi, omnia colore rufo in- 

 signia. Quae in cavernis reperiebantur liberis utplurimum minora erant; prseterea diversissimos evolutionis gra- 

 dus prsebentia. Maxime juvenilia ovulis carent. 



Caput a facie visum semilunare vel reniforme, ventre exeavato, ore terminali; a ventre visum subrect- 

 angulare duplo latins quam longius, ore tamen plus minus prominente. Echini, quos in pluribus speciminibus 

 numeravi, 27, mediorum novemdecim bases in arcum circuli dispositte. non ita externorum utrinque quattuor.- 

 echini scilicet primus, tertius, vicesimus quintus et vicesimus septimus inträ reliquos affixi. Echini omnes recti, 



