4 A. G. NATHORST, BIDRAG TILL SVERIGES FOSSILA FLORA. 



trädkol, dels också förstenade trädstammar, som på ena ändan äro Jcolade». Följande 

 året meddelar han 1 ) förekomsten af och beskrifver flera (10 å 12) af honom i samma 

 sandsten upptäckta bladaftryck, hvilkas systematiska plats C. A. Agardh och Elias Fries 

 söka i samma arbete närmare bestämma. Han visar, att de antyda en tropisk vegetation, 

 och att man derjemte måste antaga, att växterna lefvat i närheten och ej med hafsströmmar 

 blifvit från aflägsnare trakter förda till det ställe, der sandstenen bildades. Den sand- 

 sten, som från dessa ställen af Nilsson beskrifves, är alltsedan bekant under namnet 

 »Hörsandstenen». Ar 1823 meddelar han förekomsten af växtfossilier äfven vid Höganäs, 

 Raus och Bosarp, hvilka i en särskild uppsats af C. A. Agardh beskrifvas 2 ). Följande 

 året beskrifver Nilsson åter fossila växter från Skåne, men denna gång från den till 

 kritformationen hörande »grönsandskalken» vid Köpinge 3 ). Samma år lemnar han i 

 Physiographiska Sällskapets årsberättelse dels ånyo redogörelse öfver växterna från 

 Skånska Stenkolsformationen dels äfven redogörelse öfver kalktuffen vid Benestad med 

 deruti inneslutna växtlemningar. I tredje häftet af Sternbergs Fossila Flora (»Essai 

 d'un exposé géognostico-botanique de la Flore du monde primitif» par le comte Gaspard 

 Sternberg, traduit par le comte de Bray. 3me cahier. Ratisbonne 1824) finnas intagna 

 meddelanden af Nilsson angående Hörsandstenen och Höganäs, hvarjemte Sternberg 

 bifogar några anmärkningar öfver de derstädes förekommande växterna samt lemnar 

 figurer öfver några af dem. Dessa figurer äro dock blott reproduktion af Nilssons, 

 med undantag af tab. 43 figg. 6 och 7. 



1825 lemnar Ad. Brongniart i Annales des scien^es naturelles 4 ) ett, på granskning 

 af Nilssons samlingar och på eget besök vid Hör grundadt, kortare meddelande öfver 

 derstädes förekommande växter och uppställer samtidigt slägtena Nilssonia och Ptero- 

 phyllura; endast sju arter beskrifvas dock. 1828 meddelar samma författare i sin Pro- 

 drome 5 ) en förteckning öfver samma arter, dock delvis med ändrade och mera bestämda 

 benämningar. 



1831 omnämner Hisinger i sina »Anteckningar» 6 ) förekomsten af en alg i silurisk 

 skiffer på Billingen samt afbildar densamma. Samma år beskrifver Nilsson ånyo väx- 

 terna från Köpinge och Höganäs 7 ) samt förklarar sin afsigt vara att efterhand beskrifva 

 och afbilda »alla i Skåne förekommande växtpetrifikater», hvilken afsigt dock olyckligtvis 

 aldrig blifvit utförd. Han uppgifver på nämnde ställe, att växterna vid Köpinge äro 

 sex, vid Höganäs sju och vid Hör omkring tjugu, således redan ett rätt ansenligt antal. 



*) K. Vet. Akad. Handl. 1820. Nilsson: I, Om försteningar och aftryck af tropiska trädslag och deras 

 blad, funne i ett sandstenslager i Skåne. II, Om försteningar och aftryck af tropiska trädslag, blad, ormbunkar 

 och rörväxter m. m. samt trädkol funna i ett sandstenslager i Skåne. 



2 ) K. Vet. Akad. Handl. 1823. Nilsson, Underrättelse om några petrifikater funna i den Skånska Stenkols- 

 formationen. 



C. A. Agardh. Närmare bestämmande af några växtaftryck funna uti Höganäs stenkolsgrufvor. 



3 ) K. Vet. Akad. Handl. 1824. Nilsson, Underrättelse om fossila landväxter som finnas tillsammans med 

 hafsmusslor, snäckor m. m. i den Skånska Grönsandskalken. 



4 ) Ann. d. scienc. natur. Tom IV 1825 pag. 200. Ad. Brongniart. Observations sur les végétaux fossiles 

 renfermés dans les grés de Hoer. 



5 ) Adolphe Brongniart. Prodrome d'une histore des végétaux fossiles pag. 194. Paris 1828. 



6 ) Hisinger. Anteckningar i Physik och Geognosie, 5, pag. 64. Tab. VII fig. 1 Tab. VIII fig. I. 



7 ) K. Vet. Akad. Handl. 1831. Nilsson, Fossila växter funna i Skåne och beskrifna. 



