12 A. G. 



(eller kanske spermogonier), såsom stundom sker med den nulefvande Hysterium macro- 

 sporum R. Hetg. på barren af gran. Från rätiska lager i Franken är en annan bladsvamp 

 beskifven, Xylomites Zamitae Goepp., hvilken äfven förekommer på blad af Podozamites 

 distans och derjemte på Otozamites och Sagenopteris. Den liknar ej alls vår art, i det 

 att peritheciet är cirkelrundt. Hysterites Friesi synes således vid Pålsjö intaga samma 

 plats som i Franken Xylomites. 



Förekommer på blad af Podozamites distans Presl sp., inom den gråa bergarten 

 vid Pålsjö, mycket sällsynt. 



Förklaring öfver figurerna. Tab. I fig. 1 visar en grupp af Hysterites Friesi 

 på blad af Podozamites distans. Fig. 2 visar trenne perithecier förstorade; på ett af 

 dem synes antydning till kärnan i midten. 



FRÄKENVÄXTER. 



EQUISETACEÅE. 



Equisetum? sp. indeterm. 



(Tab. I, fig. 3.) 



Af denna familj förekomma vid Pålsjö blott obetydliga fragmenter, som äro allt 

 för bristfälliga att ens till slägtet tillåta en säker bestämning. Det bästa exemplaret 

 är blott ett 24 mill. långt, 6 — -7 mill. bredt, aftryck af ett starkt förkoladt stycke, troligen 

 tillhörande ett rhizom. Det visar 14 tydligt framträdande lister, som på ett ställe synas 

 visa antydning till led, dock blott vid ena sidan. Möjligen äro att till Equisetum hän- 

 föra några rundade organer, som hafva en viss habituell likhet, med Equisetums rot- 

 knölar. Mot detta talar dock den omständigheten, att de aldrig synas förenade och 

 den stora bristen på lemningar af andra delar af slägtet. Någon artbestämning af de 

 funna fragmenten är ej möjlig. I utlandet är Equisetum Munsteri Sternb. sp. funnen 

 nästan öfverallt inom den rätiska formationens aflagringar. 



Förklaring öfver figuren. Tab. I fig. 3 visar ett fragment af stammen (den 

 underjordiska?) till en Equisetacé. 



