KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 14. N:0 3. 31 



SAGENOPTERIS Presl. 



Ett först inom rätiska formationen uppträdande slägte, som ej är bekant från 

 yngre aflagringar än ooliten vid Scarborough. Dess habitus, som saknar motsvarighet 

 bland nulefvande egentliga ormbunkar, har gifvit anledning till olika tolknino- af 

 slägtets verkliga ställning. Fruktifikationer äro nämligen ännu ej kända. De fullständiga 

 bladen äro skaftade, 4-fingrade med vanligen hela, till formen i hög grad varierande 

 flikar. Bladens allmänna form erinrar således om Marsilea, hvilket äfven föranledde 

 C. Fr. Braun och Unger att anse växten såsom en Marsileacé. Schenk framhåller 

 emellertid (1. c.), att denna likhet är blott skenbar, samt påstår, att bladets inre byggnad, 

 de mot skaftet ledade flikarne etc. utan all fråga skilja växten från nämnde familj, 

 under det att dessa karakterer på samma gång hänföra växten till de verkliga orm- 

 bunkarne. Schimper (1. c. I p. 640) åter framkastar den åsigten, att ehuru växten 

 visserligen icke — på grund af förekomsten af klyföppningar på bladets undre sida 1 ) — 

 kan hänföras till Marsiléaceerne, så kan man måhända i densamma se en öfvergångsform 

 till nämnda familj. 



Sagenopteris rhoifolia Presl. 

 (Tab. IV fig. 2—5.) 



Tab. V fig. 2-3 Nilsson, K. Vet. Akad. Handl. 1820 I. 

 Sagenopteris rhoifolia, Presl. in Sternb., Flor d. Vorw. 



Schenk, Flora d. Grenzsch. pag. 57 tab. XII, XIII tig. 4 — 10. 



— Schimper, Traité d. pal. vég. I pag. 640 tab. XLIV fig. 2 — 8. 



— Lundgren, Om några växter från stenkolsförande form. i nordv. 

 Skåne. 



Filicites Nilssoniana, Brongniart, Ann. d. se. nat. Tom IV pag. 218. 

 Glos<opteris Nilssoniana, Brongniart, Prodr. pag. 54, Hist. d. végét. foss. pag. 225 tab. 



LXIII fig. 3. 

 — Hisinger, Leth. pag. 106 tab. 31 fig. 4. 



Phyllojpteris Nilssoniana, Brogniart, Tabl. pag. 22. 



I K. Vetenskaps Akademiens Handlingar för 1820 I, beskrifver Nilsson 2 ) bland andra 

 tvenne blad från Hör, hvilka af Agardh sägas hafva »den största likhet med bladen af 

 några Westindiska Capparis-arter, med perenna blad». De afbildas på samma ställe på 

 Tab. V fig. 2 — 3. Sinsemellen skola de skiljas derigenom, att det ena är försedt ined 

 secundärnerver, som deremot skulle saknas hos det andra. Denna olikhet är dock tyd- 

 ligen beroende af det olika tillstånd, hvari de bevarats. 



1 ) Detta är oriktigt! Vid mikroskopisk undersökning af Marsilea i Lund har jag funnit klyföppningar äfven på 

 undre sidan, och att sådana förekomma framhålles föröfrigt af Alexander Braun i en uppsats om Mar- 

 silea och Pilularia i Monatsbericht d. K. Akademie d. Wissenschaften i Berlin. Derjemte vill jag anmärka, 

 att jag jemte bladen funnit föremål ytterst liknande Marsileas sporfrukter med sporor, och jag är derföre 

 benägen att antaga Sagenopteris såsom tillhörande Marsileaceerna. Zigno har äfven funnit liknande spor- 

 frukter. En närmare undersökning af dem erfordras dock ännu innan frågan om deras natur kan anses 

 afgjord. Senare anm. 



2 ) Om försteningar och aftryck af tropiska trädslag etc. 



