KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 14. N:0 3. 65 



äro »cylindriska». Slutligen förekommer ännu en form (fig. 5), cylindrisk, bestående af 

 tätt intill hvarandra tryckta, tegeilagda, rundade fjäll, på ryggen försedda med en långs- 

 gående köl, hvarigenom de nästan erinra om Calamostachys. Möjligen höra de till 

 Swedenborgia. 



Förekomst. Mycket sällsynta i skiffern vid Pålsjö. 



Förklaring öfver figurerna. Tab. XVI fig. 4 troligen ett hanhänge af en 

 Abietiné, möjligen tillhörande Pinites. Fig. 3 visar basen af ett troligen liknande hänge, 

 fästadt på en temligen otydlig gren. Fig. 5 den ofvan sist omnämnde formen, möjligen 

 hörande till Swedenborgia. 



SWEDENBORGIA n. g. 



Strobili ovales, squamis in axi spiraliter insertis, laxe imbricatis, e basi unguiformi 

 dilatatis, stipitatis, triangularibus attenuatis, apice palmato- 4-5 fidis, laciniis rigidis 

 subpungentibus, sulcatis, divergentibus, seminibns sub quavis squama solitariis(?) squamae 

 parti latiori adfixis, pendulis(?). 



Detta nya slägte, som jag uppkallat efter vår berömde landsman Emanuel Sweden- 

 borg, den förste svensk, som beskrifvit fossila växter, och den förste svensk, som ut- 

 förligt redogjort för lagerföljden inom kolförande formationen norr om Helsingborg 1 ), 

 är i flere hänseenden en af Pålsjöflorans intressantaste växter. Det liknar nemligen å 

 ena sidan habituelt det lefvande slägtet Cryptomeria, under det att det å andra sidan 

 i vissa afseenden mycket närnar sig triasformationens Voltzia. Kottens form är ofta 

 mera långdragen än hos Cryptomeria, fjällen äro ej såsom hos denna tätt hopträngda, 

 utan spiralformigt anordnade eller strödda på temligen stort afstånd sinsemellan, de äro 

 ej på sin vidgade del förtjockade och sakna bracteer — allt egenskaper, som tillräckligt 

 skilja slägtet från nämnde växt. — Dertill kan läggas, att under det att fröen hos Cryp- 

 tomeria äro »4 — 5 eller färre» (Pariatore i DC. Prodrome XVI, 2, pag. 438) och nästan 

 lika stora som hela fjället (8 millim.), så synes hos den fossila växten blott ett enda 

 frö förekomma inom hvarje fjäll, fästadt på den vidgade delen och ej större än denna 

 (det största observerade är 3,5 millim. långt 3 millim. bredt). Då dertill kommer att 

 vi icke känna annat än kottarne af växten i fråga, så torde ett ytterligare skäl före- 

 finnas att upptaga densamma såsom skild från Cryptomeria. Dessutom hafva fröen säker- 

 ligen ej varit uppräta, såsom hos denna, utan hängande, såsom hos Voltzia. 



Med Voltzia har slagtet gemensamt några af de karakterer, som skilja det från Cryp- 

 tomeria, såsom kottens mera långdragna form, de mera aflägsnade fjällen, dessas tunnhet 

 äfven på det vidgade partiet, frånvaron af bracteer. Det skiljer sig från detsamma 

 genom fjällens mera regelbundna delning och genom flikarne, som äro trinda, fårade, spet- 



') E. Swedenborgii Miscellanea observata circa res naturales & praesertim circa mineraliä, ignem & montium 

 strata. Pars Prima. Lipsiae 1722. Jag står i förbindelse till Professor Nordenskiöld för det han fästat 

 min uppmärksamhet på detta arbete. 



9 



Sv. Vot. Akad. Handl. B. 14. N:o 3. 



