10 TEL OM BE NIEKIROK) 
Foderpip sammanväxt med fruktämnet; brämet qvarsittande, i knoppen rakt, re- 
guliert eller irreguliert, antingen en tydlig förlängning af fruktkapselns spets och då ofta 
omärkligt eller dermed af helt olika byggnad =) (jfr. slägtdiagnosen); 
Blomkrona liten, oftast rödlätt, stundom hvit, mer sällan blå, sambladig, fästad i 
blomfoderpipens öppning, affallande; pipen eylindrisk med högst obetydlig An: vid 
basen, vanligen helt kort, men hos Sect. Siphonella betydligt lång; brämets flikar i knop- 
pen tegellagda, trubbiga, något olikstora (3:ne flikar nemligen större än de 2:ne öfriga; 
den mellersta af de större något mer utdragen än sidoflikarne och således störst, så att 
en antydan till 2-läppighet är märkbar ”"); 
Standare alltid 3, insererade vid kronpipens midt eller något ofvan denna, Kifistäsa 
med 3:ne kronflikar; deras strängar i knoppen ofta med nbojd spets, slutligen utböjda 
och vanligen utskjutande, (mer sällan hafva vi funnit deras antal vara 4, dock aldrig 2, 
såsom förhållandet uppgifves af flere författare); knapparne vända inåt, äggrunda och 
2-rummiga med runmen parallelt motsatta och öppnande sig longitudinelt, till färgen 
gula, ofta. slutligen svarta eller mer sällan hvita; pollen har, enligt SCHNIZLEIN, 3 ellipti- 
ska foveolze. 
Fruktämne under blomkronan, 3-rummigt med 2 toma rum, det 3:dje fröbärande; 
frukten är ofta försedd med udda antal långsgående ränder, 3-rummig af 3 hopvuxna 
karpeller, affallande oöppnad """), — Skiljevägg mellan de i främre delen af kapseln be- 
lägna tomrummen saknas aldrig, åtminstone i yngre stadium, ehuru den (egentligen dub- 
bel) hos en och annan art är högst fin och vid fruktmognaden hos några arter delvis, 
men aldrig hel och hållen, försvinner (hvarför frukten icke kan kallas 2-rummig — en 
benämning, som vi finna använd af flere författare), liksom kapselns främre vägg hos 
några arter är membranös och försvinnande. — Stiftet inneslutet eller utskjutande, tråd- 
formigt samt affallande, med 3-flikigt märke (vi hafva aldrig funnit det helt — en upp- 
gift af de festa författare). 
Anm. Ett högst märkvärdigt undantag från vanliga konstruktionen af fruktens rum företer V:la echinata, 
hos hvilken redan STEVEN för längesedan anmärkt, ehuru,- med undantag af BETCKE, senare författare 
förgätit denna iakttagelse, nemligen att det bakre rummet, som hos alla öfriga arter är fertilt, hos 
denna art är sterilt, men deremot af de främre rummen annars alltid sterila — det ena är fer- 
tilt! Detta förhållande hafva äfven vi funnit vara konstant +). — Hos några få andra arter förete 
tomrummen egenheter, hvilka vi anse oss böra särskildt framhålla: hos V. vesitearia är stundom hvar- 
dera af dem genom en skiljevägg 2-deladt, hvaraf sjelfva frukten blir 5-rummig — en observation 
”) På odlade ex. af V. brachystephana hafva vi stundom sett ett dubbelt foder; det andra fodret utgår från 
spetsen af det fertila rummets. vägg nedåt de sterila rummens skarpa kanter. Detta bifoder — om det så kan 
benämnas — är oftast fribladigt med flikarne liksom tvärt utskjutande från fruktväggens nerver! Härigenom 
tycka vi oss, om ock stödda "blott på ett enstaka fall, hafva spårat V:la- slägtets och dermed Valerian-famil- 
jens nära förvandtskap med Dipsacege. 
"') SCcHNIZLEIN har först påvisat detta förhållandej och äfven C. F. NYMAN har iakttagit detsamma om V:la oli- 
toria (jfr. Bot. Not. 1849, pag. 69). — Liksom GILIBERT och NYMAN hafva emellertid äfven vi funnit en 
och annan arts blomkronor äga 6-klufvet bräm, ehuru i samma blomställning med den vanliga formen; och 
i allmänhet torde man kunna antaga, att ett 3-tal utgör det konstanta i blomman från fodrets flikar till 
och med märkets. 
""') Endast hos V. orientalis och V. echinata samt Sect. Locuste hafva vi funnit, att fruktrummen temligen lätt 
lösgöras från hvarandra. 
t) STEVEN uppgifver visserligen (Mém. Mosc. 5, sid. 354), att ”loculus anticus . . . qui in omnibus reliquis so- 
lus fertilis, in hoc abortum patitur, e lateralibus vero uaus fertilis” . . .; men vi böra erinra, att på anförda 
ställe är främre delen af frukten liktydande med hvad som af senare författare och äfven af STEVEN i 
Bullet. de Mosc. 1848 benämnes den bakre. 
