10 GÖRAN DILLNER, 
Genom insättning af dessa värden i TT UR 
der 
t=TV 7 S=V3:lig(p,b) ATT AUSSI WEI (54), 
då enligt (45): 
MÖR) Nn (er IV Pl) Apr asa a a Han ra (55). 
Enligt (25) ha vi slutligen med iakttagande af (53) och (22): 
tg = ka, Cosq = ga : DO OSTYPNA Leka Ja YET a Hel see a RSS ES Sas (56), 
då således alltid w=4X. 
Vi antaga nu t såsom oberoende variabel samt kontinuerligt tilltagande. För den 
gifna modylen k antaga vi enligt (36) kurvan EFGH uppkonstruerad. Hvarje ziffervärde 
k 0 G 5 O 
3: T tänka vi oss afsatt på kurvans båge samt de motsvarande värdena på & i (55) 
beräknade. Dessa g-värden, insatta i (56), ge nu det mot hvarje t-värde svarande w-värdet. 
För t=0 är S=0 äfvensom & = 0, då följaktligen enligt (56) ww = a, d. v. s. vi börja 
kt . 
att räkna tiden, då w har sitt maximivärde «. För 3: VT öm SC pl 3 och följakt- 
ligen w = 0, då således vinkeln w under tiden t= 
22 a Ö SÅ 
—.V/ —, hvilket tidsvärde vi- kalla t,, 
k. 9? 1 
nedgått från värdet & till värdet 0.- Under det t växer vidare till = Vr d. v. s. tills 
den blifvit 2t,, så växer f från 3 till zz, då följaktligen w går från 0 till — &«. På samma 
sätt räsonnera vi oss till, att då t växt tills det blifvit 4t,, så har w återgått från — « till 
+&. Värdet 2t, på t är nu hvad vi förstå med tiden för en hel pendeloscillation, d. v. s. 
tiden för pendeln att gå från + « till — & eller från — &« till + &« igen. Då nu t växt från 
4t, till 6t, så har pendeln verkställt en ny hel osecillation o. s. v. in infinitum. : 
Vi gå nu att med stöd af (54) beräkna t,. Vi finna nemligen, då vi förutsätta 
digamma serien som känd: 
= V 5 [elr or) rr) (67). 
Om vi sätta 2t, = 7, då således T är tiden för en hel oscillation, så erhålles af (57): 
NM Rs (58). 
