1. Områdets gränser och naturbeskaffenhet. 
D. lilla område, som jag hunnit undersöka i bryologiskt hänseende, utgör 3 till 4 
svenska qvadratmil och kan betecknas såsom staden Luchons omgifningar. Utom en liten 
flik af Aragonien vid Maladetta faller det helt och hållet inom franska departementet 
Haute-Garonne och utgör dess sydliga del. Det begränsas i söder af Aragonien från 
Maladettas glacierer öfver Vallée de FEssera till Tusse de Maupas, Crabioules och Port 
d'00; i vester af franska departementet Hautes-Pyrénées från Port d'00 öfver Col dEsqui- 
erry till Port de Peyresourde; i norr af den nedre delen af departementet Haute-Garonne 
från sistnämnda ställe öfver Vallée de Larboust och sydligaste delen af Vallée d'Oueil till 
Vallée de Luchons öfra del förbi byarne Antignac och Salles till gränsen af den spanska 
Vallée d'Aran; och i öster af Vallée d'Arans gränskedja förbi Port de la Picadet ill Mala- 
dettas östliga glacierer. Området omfattar således hela den öfre högbergiga delen af de- 
partementet Haute-Garonne och ligger inklämdt mellan Catalonien (Vallée d'Aran), Ara- 
gonien och departementet Hautes-Pyrénées, då deremot gränsen i norr är mer godtycklig 
och beroende deraf att jag ej haft tillfälle undersöka mossvegetationen i den nedre delen 
af Vallée de Luchon och trakten vid Cierp och Saint-Béat. 
I afseende på bergens höjd, samt dessas och markens geognostiska beskaffenhet, får 
jag hänvisa till min afhandling öfver Pyrénéernas phanerogama vegetation '"). Luchons 
omgifningar äro kända för sina höga bergtoppar, af hvilka flere öfverstiga 3000 meétres, 
för sina branta bergsidor, sina sluttande yppigt grönskande dalar, sina talrika små kristall- 
klara bäckar, samt många herrliga kaskader och täta vackra skogar af bok (Fagus silvatica) 
och silfvergran (Pinus Picea). Det största vattendraget är den lilla floden la Pique med 
kallt kristallklart vatten, och denna flod upptager alla andra vattendrag i departementet 
Haute-Garonne's öfre del, för att sjelf längre ned i närheten af Cierp och Saint-Beat 
förena sig med den från Vallée dAran kommande Garonne. Markens starka lutning gör 
att nästan inga vidsträcktare vattensamlingar finnas. Största sjön är den lilla Lac d'00 
äfven benämnd Lac de Seculejo i underalp-regionen. Föröfrigt finnes ingen sjö hvarken 
i denna region eller i berg-regionen, utan blott några mycket små sjöar 1 alp-regionen, 
t. ex. de fyra sjöarne (les quatre lacs) på franska sidan af Port de Venasque, och Lac 
d'Espingo, som ligger ofvan Lac d'Oo. Vid alp-regionens öfversta gräns, och uti is-regionen 
träffas ännu små sjöar, som året om äro täckta af is, t. ex. Lac Glacé vid Port d'Oo. 
1) Plantes Vasculaires des Pyrénées principales, Paris 1857, introd. p. V—XII samt XXII—XXV. 
