OM DIFFERENTIALKALKYLEN. 63 
Z(n) = z(m) d. ä. ante =bm+ pp. 
Till den ändan kan man sätta 
a=y—an, P=y7y—bm, der y är arbiträr. 
Sålunda erhålles systemet (enl. (211)) 
fll =7—-(n— Ja — E0, 
(i) =7—(m—i)ö— 6, 
2:0) 20) =—ai+e, vi) =—bi+b. 
Begge funktionerna äro aftagande. Sättas de största faktorerna lika, så blir 
vilkoret x(1) = z(1) eller —a+Fae=—b+£; och om man tager 
a yrka, Bild, 
så uppkommer systemet 
0 um Orla 0; 
VÄDER CO 0 
3:0) x0(0) = diFe, li) =— bi+ Pp. 
Funktionen x(i) är tilltagande, funktionen z(7) aftagande. Sättas de begge största 
faktorerna i (210) lika, så blir vilkoret Z(n) = z(1), eller ante =—b+6, hvaraf för 
o=y—an 
p=y--b 
följer systemet 
LÖ är Ce DU OR 
EE RN 0 (214) 
yli) =y—(i—1)b— E 9, 
Likaledes erhålles 
4:0) För (i) = —ai+e, 0) =bi+6 
systemet 
gl) =7—-(i- Na — 0, 
RT NE SK RSER fr UN SKR SER PN (215), 
T=M 
ul) =7—(n—i)b— E 5, 
hvilket tydligen är eqvivalent med systemet (214), så att vi kunna anse endast de 3 
första såsom olika. 
