1. J3land de spektralundersökningar, som på senare tider varit af behofvet mest på- 

 kallade, har uppmätningen af våglängderna för de fraunhoferska linierna utan tvifvel 

 intagit det främsta rummet. En dylik uppmätning måste dock, för att numera kunna 

 anses tillfyllestgörande, verkställas på ett så detaljeradt sätt, att den på våglängder 

 sålunda grundade teckningen af solspektrum erhåller samma naturtrogna utseende, som 

 det af Kirchhoff och under hans ledning utförda refraktionsspektrum verkligen eger. 

 Lyckades man nemligen i enlighet med nyssnämnda fordringar konstruera ett s. k. 

 normalsjjektrum, skulle detsamma med afseende på sin användbarhet kunna icke blott 

 täfla med, utan tillochmed öfverträffa den redan omnämnda och med största fördel 

 hittills begagnade teckningen af refraktionsspektrum. Ty solspektrets mörka linier 

 kunna, såsom bekant är, vid inregistreringen af andra spektrallinier användas såsom en 

 mikrometerskala af linaste beskaffenhet och af fullkomligt oföränderlig natur, och man 

 skulle följaktligen, ifall interferensspektrum dervid användes, få de ifrågavarande spek- 

 tralliniernas lägen kända ej blott relativt till de fraunhoferska linierna, utan äfven på 

 ett lika enkelt som säkert sätt med afseende på våglängden. Med skäl kan man såle- 

 des påstå, att ett dylikt normalspektrum borde för kommande spektralundersökningar 

 ega samma vigt och betydelse, som noggrannt upprättade kartor öfver fixstjernorna 

 hafva vid en mängd astronomiska observationer. 



Såsom bekant är, har upprättandet af ifrågavarande spektrum i den detaljerade 

 form, som ofvan blifvit antydd, nyligen fullbordats af Ångström 1 ), och jag har redan 

 vid ett föregående tillfälle, nemligen vid bestämningen af våglängderna för metallspek- 

 tras lysande linier, fått pröfva användbarheten af hans planscher 2 ). Jag anhåller nu 

 för K. Vetenskaps-Akademien få redogöra för resultaten af en annan clermed analog 

 användning, hvilken jag vid aftecknandet af jodgasens absorptionsspektrum varit i till- 

 fälle att göra. 



2. Bland färgade ångor förtjena, med afseende på absorptionsspektra, jod, brom 

 och salpetersyrlighet att i främsta rummet studeras. Alla dessa spektra utmärka sig 

 genom grupper af skuggade band, hvilka förefinnas inom större eller mindre delar af 

 spektret, men på grund af sin regelbundenhet är dock jodgasens spektrum det märk- 

 värdigaste bland dem alla. För de talrika banden inom salpetersyrlighetsgasens absorp- 

 tionsspektrum synes det icke vara möjligt att med afseende på deras vare sig utseende 

 eller lägen upptäcka någon enkel lag. Hvarje band är nemligen mörkast i sin midt, 

 och från denna punkt aftager intensiteten sedan åt hvardera sidan, ehuru icke på nå- 



x ) Kecherckes sur le Spectre solaire: Spectre normal du soleil, Upsal. 1868. 



2 ) Détermination des Longueurs d'onde des raies métalliques (Nova Aeta E. Soc. Se. Upsal. T. VI. f. 2), 1868. 



