BEEREN EILANDS OCH SPETSBERGENS INSEKT-FAUNA. 27 



Similis S. tarsatw Zett. (Dipt. Scand. II. 730. 33.), sed, präster magnitudinem nonnihil minorem, dif- 

 fert etiam prrecipue pictura abdorninis et pedum. 



Mas. Epistoma flavum, in mortuis fuseo-indutum, vitta media nigra nulla, at tuberculo saturatius flavo 

 vel dilute brunneo. Apertura oris late nigra. Fröns nigra vel subaeneo-nigra, nigro-hirta, lateribus plus minusve 

 cinereo-pollinosa, macula inter antennas flavida. Antennas parvas, articulo ultimo subrotundato, nigro, subtus, 

 rarius toto, fusco-testaceo. Oculi hirti. Thorax nigricans parum asnescens, vix nitidus, lineis dorsalibus 3 dis- 

 tinctis, leviter impressis. Scutellum olivaceo-flavidum, fusco-villosum. Abdomen atrum, opacum, inoisuris niti- 

 dioribus, maculis transversis, flavo-fulvescentibus, 2 in segmento secundo minutis, 2 in segmentis tertio et quarto 

 latioribus; segmento quarto prasterea margine apicali flavido; ano subrotundato nigro, nitido. Venter fusco- 

 niger. Ålas byalinas costam et basin versus leviter infuscatas, stigmate pallido. Halteres testaceo-fusci, pedun- 

 culo pallidiore. Pedes nigri, femoribus apice (seu genieulo) tibiisque fulveseenti-flavidis, his saepius in medio 

 infuscatis. 



Femina. Prons nigro-asnea, cinereo-poilinosa. Thoracis lineas subobsoletas. Abdomen asneo-nigrum, ni- 

 tidum, lasve; segmento 4.to margine apicali semper pallido; maculis in segmentis 2 — 4 vel omnino deficientibus, 

 vel augustis, rufis, translucentibus, rarissiine flavis et tunc semper angustioribus quam in ef. Cetera fere 

 ut in mare. 



Denna insekt var för mig ett både oväntadt och högst intressant fynd. Först 

 och främst torde man derigenom med temlig visshet kunna sluta till, att Aphider rinnas 

 på Spetsbergen, emedan dessa tjena till föda för Scsevalarverne. Hemipterordningen 

 skulle således icke sakna representanter i detta land, fastän man ännu icke lyckats an- 

 träffa några. Under Parry's expedition fann man på drifved vid 82:dra nordl. bredd- 

 graden och 100 engelska mil från närmaste land en Aphis-art, som Curtis beskrifvit 

 under namn af Aphis borealis (Se Narrative on an attemjrt to reach the North-Pole by 

 Parry p. 201). Man kan lätt tänka sig möjligheten utaf, att växtlöss, äfvensom Scaava- 

 larver eller puppor, skulle på nämnda sätt kunna inpraktiseras på Spetsbergen, t. ex. 

 från Grönland, der flera arter till slägtet Scceva blifvit funna, af hvilka en, som St^eger 

 antagit vara S. tarsata Zett., möjligen är identisk med min S. dryadis. Troligt är 

 dock, att både Scasvan och växtlössen äro ursprungliga innebyggare på Spetsbergen, 

 ty jag fann derstädes äfven en tredje insekt, som är beroende af dem, nemligen Bassus 

 aretieus, hvilken under sitt larvtillstånd lefver uti Scsevalarver. 



TACHINA(?) GLACIALIS Bohem. 



Nigro-caerulescens, subnitida; palpis testaceis; abdomine virescente, nitido, imma- 

 culato; alis hyalinis, basi infuscatis, squamis sordide albidis, fusco-marginatis, nervö 

 transverso ordinario obliquo, basi apiceque incurvato. — Long. 7i mm. 



Tachina glacialis Bohem. Ins. Spetsb. 570. 8. 



Hab. ad Aldert Dirkses Bay in Wijde Bay (Goes). 



Femina. Epistoma produetum, reflexum; vebrissis nullis. Antennas infra oculos paullo descendentes; 

 articulo ultimo sat lato. Pleurae dense nigro-setosse. Abdomen late ovatum, breviter tantum setulosum. Ha- 

 bitu toto Sarcophagce & Muscw. 



ARICIA Macq. 



Aricierna kunna hänföras till de på Spetsbergen vanligast förekommande insek- 

 terna, ehuru de sällan visa sig synnerligen talrikt. De besökte ofta blommorna, före- 

 trädesvis af Dryas och Ranunculus; men de uppehöllo sig äfven, ehuru vanligen mera 

 enstaka, på mossar och myrar vid små bäckränilar och källsprång. Vissa arter, såsom 



