J_/et första meteorstensfall i Sverige, från hvilket stenar blifvit tillvaratagna, inträffade 

 Nyårsdagen 1869 vid middagstiden i nejden af Hessle, nära 3 mil från Upsala. Fenomenet 

 åtföljdes såsom vanligt af ett starkt buller, som förnams ej allenast i trakterna närmast 

 fallorten utan äfven vidt och bredt omkring. Sålunda hördes i Stockholm, i synnerhet i 

 de öfre våningarne af husen, en dof, enstaka knall, till följd hvaraf ett rykte snart spred 

 sig, att nitroglycerinfabriken vid den närbelägna Vinterviken åter sprungit i luften, och 

 sedan man redan samma dag blifvit lugnad i detta hänseende, förmodade man, att en explosion 

 inträffat vid det 6 till 7 mil aflägsna Åkers krutbruk. Snart inlupo dock underrättelser 

 derom, att ej heller detta var fallet, och samtidigt erfor man, att samma- företeelse för- 

 nummits och gifvit upphof till likartade rykten på flere frän hvarandra långt aflägsna 

 ställen, t. ex. i Strengnäs och Mariefred, hvarest en stark, åsklik knall hördes; i Enköping, 

 hvarest det hördes likt rasslet af en mängd på hård väg framrullande vagnar; i Sigtuna, 

 hvarest 12' 20'" e. m. en knall likt ett kanonskott hördes, som åtföljdes af ett långsamt, 

 men jemnt mullrande, kommande från NNO och varande 3 till 4 minuter; i Upsala, hvarest 

 några personer, som Nyårsdagen vid middagstiden voro ute på en af broarne öfver Fyrisån, 

 tyckte sig höra ett närbeläget högt stenhus ramla; i Grisslehamn, hvarest ett temligen 

 starkt åsklikt dunder hördes, som dock varade endast några få sekunder. 



Nåara dagar derefter erhöll Professor Edlund genom en tillfällighet underrättelser 

 derom, att svarta stenar från himmelen nedfallit i Fitja socken och på hans uppma- 

 ning afreste genast lngeniör Fahnehjelm till stället för att insamla upplysningar. Herr 

 Fahnehjelm lyckades verkligen erhålla några stenar, hvilka öfverlemnades till Vetenskaps- 

 Akademien jemte en berättelse om resan, som finnes införd i öfversigten af Vetenskaps- 

 Akademiens Förhandlingar 1 ). Sedermera besöktes trakten dels af Professor Walmstedt 

 och mig personligen, dels af Herrar G. Nauckhoee, K. A. Fredholm (utsända för Upsala 

 universitets räkning), O. Lamm och G. Lindström (utsända från Riksmusei mineralogiska 

 afdelning) och är jag dessa sednare Herrar synnerligen förbunden såväl för det betydliga 

 antal Hessle-meteorstenar, som frän detta fall blifvit förvärfvade för Riksmusei samlingar, 

 som för en mängd vigtiga upplysningar och meddelanden rörande sjelfva fallet. En in- 

 tressant samling af dylika, på ort och ställe upptecknade berättelser finnes intagen i en 

 utförlig Akademisk athandling om Hesslefallet af Dr Fredholm. Beklagligen äro dock de 



l ) Otto Fahnehjelm. Meteorfallet i Kttja socken af Upsala län d. l:sta Januari 1869. Öfversigt af Vetenskaps- 

 Akademiens Förhandlingar 1869. N:o 1 s. 59. 



