Tillæg. 45 
ved Glasfiykkerne flog begge hans Öine ud*). Aar» 
fagen hertil var formodentlig, at enkelte Partikler 
Knaldguld vare blevne fiddende i Fiafkens Hals, fom 
ved Proppens Tryk antændtes og derpaa tændte hele 
Forraaden. Tilbeøednings-Maaden heraf findes anfört 
i enhver Chemie **), Den Anfkuelfe fom Hr, Prof, 
Berzelius har fremfat om Knaldguldets Beftanddele, 
omendfkjöndt de efter daværende Kuniidfkaber vift 
maatte anfees for fuldkommen rigtige; torde maafkee 
nu, efter de interesfånte Forfög Hr. Doct. Liebig i 
Paris ***) har anfiillet over Kuialdfölv og Knaldqvik- 
fölv, forandre Synspuncterne om Knaldguldets Be- 
ftanddele. — Han antager nemlig, at de knaldende 
Metal-Præparater eré fammenfatte af Metallet og en 
egen Syre, fonmi han kalder Knaldfyre; ihvorvel Lie- 
big ikke omtaler Knaldguldet, faa maae man i Ana- 
logie flutte, at Knaldguldet ligeledes er Guldoxyd, 
forbunden med Knaldfyre, 
Efterfom dette Legeme er altfor koftbart, og vir- 
ker for voldfomt, vil det aldrig blive Gjenftand for 
Technikeres Opmærkfomhed, 
2) Knaldfölv; heraf har man to Slags: det Ber. 
tholetfke og det Brugnatellifke, 
a) Det förfte erholdes af Sölvoxyd, bundfældet 
af Salpeterfyre med Kalkvand og derefter behandlet 
med Ammoniak (Salmiak Spiritus) f). Dette Knald- 
fölv er det farligfte af alle bekjendie Legemer; det 
detonnerer pogi i fugtig Tilftand ved fvag Trykning, 
7) KE emå des Connaifsances Chimiques pa Fourcroy 
Tom. 6. Pag. 388. 
**) See Berzelius's Lårbok i Cliemien 2den Deel p. 252 
*) Gilberts Annalen der Physik 75 B. p- 3952 
+) Berzelius's Lårbok i Chemien 2det B. p. 332: 
