58 C. Boeck. 
Form er faa fimplificeret, at man endog ei kan tæn- 
ke fig den mindre fammenfat, kan en mindre udvik- 
let Spire ei fremftaae, og da ligger den i Moderle- 
gemet ligefom en mindre fluid Materie, der ved hiints 
Undergang blot fyulmer op, eller [elve Moderlege- 
met formaaer ei at frembringe et nyt Individ, uden 
ved at bortgive fin halve materielle Tilværelfe ved 
en Deling, Phænomener der let opdages hos Mona- 
der, Volvox, Palmella og mange andre Organismer 
baade af Dyr- og Planteriget. Men de Dele, fom i 
de angivne Exempler, fremtræde med animalfke Yt- 
tringer ere ei en höiere Udvikling af enklere Form, 
fom det er naar Planten eller Dyret fremftaaer af Æg- 
get, men den enklere Form, fom fremtræder med for- 
höiet Virkfomhed, er et Product af en mere fammen- 
fat, og altfaa itölge det Begreb man kan gjöre fig om 
Dyret og i angivne Tilfælde er et faadant fremftaaet 
af Planten, og det ei engang ved Udvikling af dens 
hele Væfen, fom man kan anfee at fkee hos Proto» 
coccus, men endog föd af den eller frembragt ved 
en Vegetationsproces, fom en uuderordnet Deel, 
Vil man fornægte virkelig Animalitet hos disfe 
fuldkomment dyrifke Phænomener udvifende Partik- 
ler, da maa man bifalde, at baade en livlig og en, ef- 
ter Synet at dömme, af Frihed udgaaende Bevægelfe 
ikke kan være Tegn paa Animalitet, og altfaa at det al- 
mindeligt i Naturhiftorien opftillede Mærke, tagen af 
vilkaarlig Bevægelfe, er intetfigende, faalænge man ei 
kan angive, hvordan man fkal opdage den vilkaarlige 
eller frie Grund for den, hvis man ei fkal tage Kjen- 
detegnet af Bevægelfens Form, Vil man holde dem 
for Dyr maae man enten antage at Dyr kan fremfiaae 
eller udvikles af Planter eller at de Legemer, hvor- 
