402 Då Hansteen. 
og 6 Bd. S. 293 — 994, anförte, forfaavidt Pladfen 
tillod, antegnede, De paa Kartet antegnede Intenfi- 
teter efter Capt. Sabine afvige undertiden lidt fra de 
ovenfor beftemte, da de alene grundede fig paa en 
forelöbig Beregning; imidlertid er Afvigelfen faa rin- 
ge, at den med Henfyn paa Kartets Maaleftok ei 
kommer i Betragtning. XKuns i Bahia er ved en 
Regningsfeil kommet til at ftaae 1,129 iftedenfor 0,883, 
hvilket har givet den ilodynamifke Linie for 0,9, og 
den fydlige Green af Linierne 1,0 og 1,1 en aldeles 
urigtig Beliggenhed, Man feer af dette Kart, at en 
Linie for Intenfiteten 1,000 kan trækkes fra et Punkt 
i Sydamerika i Meridianen 60” veft for Ferro og 
7” fydlig Brede (hvor Humboldt fandt Hældingen = 
0? og fatte Intenfiteten = 1,000) mod Of lidt nor- 
denfor Maranham, og derfra over det Atlantifke Hav til 
Afrikas Kyft, fom den fkjærer lidt föndenfor Sierra 
Leona, fra Humboldts ovenomtalte Nulpunkt i Ame- 
rika maae den dreie fig mod Sydoft, og fkjære den 
20de Grads Parallel föndenfor Bahia omtrent i Læng- 
den 23” veft Ferro, En Linie for Intenfiteten 1,1 
gaaer imellem 5, Antonio og Popayan, imellem Javi- 
ta, Esmeralda og Carichana over det Atlantike Hav 
til et Punkt af den Afrikanfke Kyft lidt föndenfor S. 
Marys ved Gambia Floden, En anden Linie for In- 
tenfiteten l,1 gaaer noget föndenfor Lima, og fkjær 
Parallelen for 20" fydlig Brede omtrent i Længden 
40* veft Ferro.  Rimeligviis forene disfe to Linier 
fig længer mod Veft i det fille Hav ligefom begge 
Grenene af Linien 1,0, 0. f. v, Dette Kart vifer fær- 
deles tydelig, hvad jeg i min Magnetismus der Erde 
8. 72 af Humboldts TIagttagelfer allerede havde fluttet, 
at Hældingslinierne og de ifodynamifke Linier ei ere 
