Meteorologiske Bemærkninger. 425 
tör jeg visfeligen ikke vove mig) men kuns paa Er- 
farenheden, og paa nöiagtige Optegnelfer af hvad j jeg 
feer, hörer og föler, uden Forkjærlighed for den fat- 
tede Mening; thi denne er en Klippe, hvorpaa ei 
alene mangen Læg, men ogfaa mangen Lærd letteli- 
gen firandede. Jeg vogter mig vel for den, för jeg 
nedfkriver mine Bemærkninger. 
- Have vi end ikke i vore Egne videnfkabeligen 
'indrettede Stormmaalere *), faa har dog den lange 
Erfarenhed nokfom lært os, der neppe gaae udenfor 
vor Stuedör, uden vi maae til Söes, at bedömme naar 
Vinden kan kaldes fiærk, eller Storm eller Orkan; 
Roersfolkenes Arme ere ogfaa Stormmaalere, (I min 
Afh. Mag, f.:N. Vid. 1824 1 Hefte S. 126 har jeg 
befkrevet det Anenometer jeg har). Naar jeg da uden 
Henfyn til Maanens Stilling, i min Dagbog, giver 
Vinden fin fortjente Caracteer, findes altfom ofteft, 
naar den maae kaldes Storm eller Orkan, at det er 
ved een eller flere fammentrufne Maanepunkter, 
Ligefom de vefilige og nordlige Vinde hyppigft kom- 
me ved en af de 4 Maanephafer. 
D Et Anemometer, faavidt jeg kjender Indretningen, og 
om noget med mathematifk Vished er opfundet, vil- 
de neppe her paa Gaarden lede til nöiere at karak- 
terifere Storm, thi her komme ofte enkelte Vindföd 
(Flager) der flyye 50 å 60 Fod i Secundet, og Vin- 
den i det Hele, kan kun kaldes fiærk; Vindens Fart 
igjennem den ganfke Fjord, Rygen af Bölgernes 
Toppen, naar man kan fee den, Bragen og Ryfien af 
Hufene og mere fom lang Frfarenhed har lært mig, 
give Anledning til Navnet ”Storm”. Overalt Benævr- 
- mnelfen være fom den vil, faameget er vift at jeg hid- 
til har erfaret: ”at de fiærkefie Vinde indtræffe hyp- 
pigt ved Maauefkifterne”. 
