426 Hertzb erg. 
Men her fremftaae Vidner mod Vidner, Erfa- 
renhed mod Erfarenhed, begge Parter kunne have 
Ret, enhver nemlig i fin Egn; thi Veirligets Uftadig- 
hed i vore nordlige Climater, fom Hr. Profesforen felv 
i Henfyn til det modfatte bemærker, kan foraarfage 
de forfkjelligfte Erfaringer. End om OQvennævnte 
lagttages at være faaledes fra Lindesnæs til Stat, — 
Nu faa have vi et Veirtegn, fom kan gavne Söreifen- 
de. Man maae kun ikke heraf gjöre almindelig Re- 
gel, at om Mærket fpaaer fandt fra Nordkap til Lin- 
desnæs, det derfor ligefaa fkulde være til Godihaabs 
Forbjerg. Maafkee at disfe Veirligets Forandringer 
mindre fölge Maanens Sullinger inde i Landene, end 
ved Havkyfterne; mindre ved visfe Kyfier end ved 
- andre. 
Ude ved Havet i Söndrehordlehn indtræffe næ- 
fien dobbelt faamange Storme eller fiærke Vinde aar- 
lig, fom her inde i Fjorden, hvilket min Broder 
Provt CC. Hertzbergs Veirjournal, daglig holdt fra 
1798 inclufive til Dato udvilfer, ligefaa indtræffe der 
fom her de fiærkefte Vinde, naar de komme, ved 
Lunationerne. 
Mine Obfervationer bekræfte ingenlunde at for- 
di flere Maanepuncter indfalde famlede paa I å 2 
Dage, at derfor vil fiærke Vinde eller Storme kom- 
me, de vife: at det er ofte gandfke- fille ved disfes 
Sammenkomft ifær om Sommeren, Jeg vil ogfaa li- 
gefom Hr. Profesforen anföre et Bevis derpaa: 1807 
den 2l1de Marits Solen i /dquator, 22de, Maanen i 
Jordnære, 23de fuld Maane og Maanen i Vægtens 
Veiret var godt alle Dage og fille, uagtet disfe fle- 
re Maanepuncter indtraf fammen, Barometeret fiod 
ogfaa næften 29 Tommer i de Dage» 
