132 Hertzberg. 
daglige Optegnelfer jeg har feet, ftaaer vel Vind, men 
ikke om den er Storm, Et Anemometers videnfkabe- 
lige Indretning var interesfant at læfe i Naturv, Mag. 
Hvad Hr. Profesforen anförer af Bode, om det for- 
fkjelligfte Veirligt i faa Miles Aifftand, fynes ikke at 
fyække mit om Maanens Virkning paa Vindene. 
Saa uigjendriveligt Hr, Profesforens Bevis for 
Maanens Stilling, i Febr., Marts og Sept. er, (thi 
Manden tager til fit Sprog, det er Sandhedens, han 
demonftrerer mathematice), faa forekommer det mig 
dog ikke umuligt, om ei Refractionen kunde foraar- 
fage, at det lyfe af Maanen, kunde fynes fnart me- 
re eller mindre perpendiculairt eller horizontalt, 
Mon da ikke ogfaa her, fom i meget andet, kan an- 
vendes: Skinnet bedrager, Land- og Söemanden 
feer troligen, med fine ubevæbnede Öine paa Maa- 
nen, fom Aftronomen med fit bevæbnede, HenLigter- 
ne ere höiftforfkjellige, Det er vel ikke mere ube- 
kjendt i flere bjergrige Lande, end her i vore Egne, 
den Paaftand af Almuesmanden, at Solen visfe Aar, 
paa famme Aarstid, gaaer höiere paa Himlen end an- 
dre Aar paa famme Tid; fra Barnsben har jeg hört 
og hörer end denne Bondens Paafiand, man forfik- 
krer mig, at af visle Mærker paa Fjeldtoppene [ees 
dette, naar Solen er det, Bonden kalder her: i Mid- 
dagsfta (Meridianen) ei alene om Vinteren, men og- 
faa ved Sommer-Solhverv, ogfaa andre Aarets Tider, 
At dette kun fynes faa, og er et optifk Bedrag, 
der har fin Grund i Straalebrækningen, veed jeg vel; 
ligefaa hvorlunde Synet fkuffes, ved Solens og Maa- 
nens Störrelfe i Horizonten- tilmed ere der faamange 
Luftphænomener, fom: Bifole, Bimaaner o. Å. v. der 
alle komme af Kefractionen, Om nu ei af famme 
