Meteorologiske Bemærkninger. 144 
dighéd af Theorier, blandt hvilke faamange, naar de 
oplöfes i fine Beftanddele, kun gaae ud paa: her er 
dog al vor Kundfkab mörk. At bruge de rörlige Fe» 
fie eller Dage til Veirmærke fres rigtignok heel 
ugrundet; Advents-Ugen er blandt disfe, dog kuns 7 
Dage tidligere eller fildigere; men det fik ikke hjæl- 
pe, naar kun Erfarenhed lærer, at de fpaae fandt, ja! 
om det faa var felve Paafkedag, og de deraf afhæn- 
gige Fælidage, fom variere flere Uger. 
At der i de 27 Aar, jeg har obferveret, er kuns 
lidet bevendt baade med de rörlige og urörlige Mær- 
kedage, i Henfyn til af dem at forudfige Veirliget, det» 
te har jeg viift i min Afhandling, Dens Henfigt har 
jeg med klare Ord fagt, var: ikke deraf at fpaae, 
men at pröve hvorvidt de fpaaede fandt. Bekræfte- 
de Erfarenhed, at der var Sandhed i Prognoftkken 
af felve de rörlige Mærkedage, maatte man troe 
hvor ”urimelige” de end maatte fynes, og kunde man 
og: fnart blive færdig med at angive Aarfagen, ja! 
med en heel Theorie. Da man ei længer kunde neg- 
te den dyrifke Maguetismes hölft mærkværdige Phæ- 
nomener, fom for 50 Aar tilbage kaldtes Charlatane- 
rie, fee da blev man firax færdig med at forkla- 
re den, 
Ligefom det var at gaae forvidt, om man vilde 
vente, at fordi et Veirtegn fpaaede fom ofteft fandt i 
en vis Egn, det ogfaa fkulde fpaae fandt i alle an- 
dre, faa fynes mig, at man ogfaa gaaer forvidt, naar 
man bryder Staven over dem alle, 
Ingen bör dömmes uforhört, det var Arn, 
hvorfore jeg foretog mig i benæynte Afhandling, at 
pröve alle mig eee Veirmærker, hvorvidt de i 
disfe Egne indiraf, 
