Meteorologiske Bemærkninger. 445 
terftanden i endeel Uger, flere eller færre, været 
ufædvanlig lav eller höi, da bliver den i næftfölgen- 
de næften lige mange Uger det contraire. | 
Om Nordlys. 
At Hr, Profesfor Hanfteen har gjort Fpoke ved 
fin Theorie om Jordmagnetismen, er Europa bekjendt; 
hans findrige Hypothes om Polarlyfets Oprindelfe af 
Jordmagnetismen (See hans Anmærkning til Scores- 
byes Gjenopdagelfe af gammel Grönlands Ofterbygd 
Magaz. 1824 1 Heft. S, 85 &c.) og den Erfaring, at 
Nordlyfet gjerne ledfages af Kulde, (S. 103) foranle» 
digede mig til atter at tye hen til min Veirjournal, 
thi i den er ogfaa for det mefte bemærket naar Nord- 
lyfet faaes, hvilket er anfört fra Aar 1798 paa de 
maanedlige Extracter, jeg hvert Aar har indfendt til 
vort Univerfitets Bibliothek, 
At Nordlyfet i de fenefte 30 Aar og Flere har 
alt mere og mere aftaget, og i de fidft forlöbne 8 å 
10 Aar næften flet ikke, eller höift ubetydelig har 
vift fig i disfe Egne, er kundbart nok. Jeg erindrer 
grandgiveligen, hvorlunde jeg i mine Drengeaar 58 
Aar tilbage blev af min fal, Fader gjort opmærkfom 
paa disfe herligen flammende Straaler og Sverde, 
dem han fagde mig var Skin af Gud vor Faders Lys, 
han tændte for dem, fom boe i Lande mod Norden, . 
hvor Solen ei fkinnede, Jeg erindrer ogfaa, at det 
forekom mig fom de bragede, og at min Faders Tje- 
neftedrenge hviftede med Lagen, at faae Veirlyfet ned 
og Jeg fyntes det kom. | 
De vare i de Dage ligefaa fkjönne fom hyppi-- 
10 
