452 Anmærkninger. 
Bessels og Argelanders lagttagelfer og theoretifke 
Underfögelfer (afiron. Beobacht, in Königsberg, gte Abtheil.) 
er Straalebrækningen nu, felv nær ved Horizonten, bekjendt 
til em Nöiagtighed af nogle faae Sekunder, 
Ved Beregningerne $. 1553 —135 har Forfatteren, fom 
det lader, forvexlet Maanens Gjennemgang igjennem Eklip- 
tiken med Gjennemgangen igjennem Æquator. Naar Maa- 
nens Bane, fom gjör en Vinkel af 5” med Ekliptiken, lig- 
ger faaledes, at dens opfiigende Knude falder i Begyn- 
delfespunctet af Væderens eller Vægtens Tegn, faa gaaer 
Maanen igjennem Æquator eller har ingen Declination, 
naar den er i Væderen eller Vægten, og har fiörft nord- 
lig og fydlig Declination, naar den er i Krebfen eller 
Steenbukken, Ligger derimod den opfiigende Knude i 
Krebfen eller i Steenbukken (fom bekjendt vandrer den- 
ne Knude rundt om Ekliptiken i 182 Aar), faa er der 
en mærkelig Forfkjel imellem Maanens Gjennemgang 
igjennem Begyndelfespuncterne af de 4 omtalte Tegn, og 
dens Gjennemgang igjennem Æquator, famt de Puncter, i 
hvilke den har fiörf nordlig og fydlig Declination, Da 
vore Almanakker ei angive Maanens Declination, faa har 
Forfatteren ei heller havt Anlednlng til at kjende de om- 
talte Dage; ved min Beregning har jeg tage: dem af de 
afironomifke Aarböger. 
Angaaende Forfatterens Sammenligning af Barometer- 
fianden ved forfkjellige af Maanepunkterne, da kan her- 
med jeynföres lignende WUnderfögelfer af Hr, Flau- 
gergues i Viviers i von Zachs Correspondance afirono- 
mique Vol, 13, Cahier 5, 5. 453 — 457, og Vol, 14, Ca- 
hier 3, 5, 260 — 268. 
Hyad de bevægelige Mærkedage i Almindelighed an- 
gaaer, faavcliom det af Wedels Bondepraktika anförte 
Veirmærke af Adventsugen, da kan jeg derom ikke for- 
andre min Mening, Hvad kan Veiret have for Forbin- 
delfe med det Nicæanfke Kirkemödes Caprice, at de 
Chrifines Paafke ei maa falde fammen med Jödernes, men 
fkal henlægges til den paafölgende Söndag? Hvad med 
den unéiagtige cyklifke Regning, fom blot angiver Paa- 
