Bisole med lysende Ringe. 455 
2) To andre Cirkelbuer, bb, fom formedelfi deres 
fkjæve Stilling mod Horizonten fyntes at have en fiörre 
Radius, vifte fig indenfor Cirkelen a og overfkare baade 
denne og hverandre i to hinanden modfatte Punkter, nem- 
lig i Solens Centrum og i Nordpunktiet, Fra det fidfie ud- 
firaalede tillige to mindre Buer cc, fom forfyandt efter 
kort Tid, 
- 5) Omkring Solen (S) vifte fig trende fmaae hinan- 
den fkjærende Ringe d, d' og f, overfkjærende hinanden 
i Punkterne ee, hvor de tillige frembragte et fiærkt Skin. 
Ringene d og d* hayde et fiærkt rödligt Skin, men Rin- 
gen f, fom fyntes at have fit Gentrum i Solen, havde et 
Syagt Skin ifær i den öyerfie Rand, 
4) I de to Punkter hyor Ringen f overfkar den fio- 
re Ring a faaes to Bi-Sole g og h, med et Skin liigt So- 
lens, men dog meget fyagere, Den ene af disfe nemlig 
g fiod i 5. 0. hora 11 og den anden, h i 5, V. hora 24. 
5) To andre Bi-Sole i og k, den förfie i N, O. hora 
53 og den anden i N, V. hora 92, hayde omtrent famme 
Störrelfe. fom de foregaaende, men deres Skin lignede 
mere Maanens, 
6) Endelig faaes ogfaa-tyende regnbuefarvede GCirkel- 
buer m og n tangerende Cirkelen a, den ene i Öst, den 
anden i Veft, og tabende fig i Horizonten, 
Dette fkjönne Syn, fom, faavidt jeg veed, ikke blev 
bemærket fra dets Begyndelfe, var allerede Kl, 112 i fuld 
Glands, men var fmukkeft Kl, 12, efter hvilken Tid det 
efterhaanden tabte fig, og forfyandt för Solens Nedgang. 
Himmelen var overordentlig klar og reen, kun paa et 
Sted, nemlig i Punktet e ikke langt fra Zenith, faaes nog» 
le ubetydelige Skyer, fom, idet de bevægede fig mod 
Nord ifra dette, af de hinanden fkjærende Ringe, fiærkt 
oplyfie Sted, havde en fkuffende Liighed med Rög og 
Flamme, Vinden var ellers nordlig; Barometret fiod paa 
2710/48, Et lignende Syn fkal være feet her i Aaret 1781, 
Peter Ascanius Schult, 
