456 Bisole med lysende Ringe. 
Christiania. 
Samme Dag faae jeg et lignende Luftfyn her i Chri- 
fliiania Kl. 44 Eftermiddag, Omkring Solen S (Fig. 2) faaes 
to concentrifke lyfende Ringe, den ene ee af omtrent 
459 tilfyneladende Diameter, den anden Ba"! B' af om- 
trent 90?” Diameter. Tillige faaes 3 med Horizonten pa- 
rallele lyfende Ringe aSaN, a'ea!, og a'!a!!a!), af 
hvilke den förfie gik igjennem Solen $, de to andre berör= 
te 'de vertikale Ringe ee og Ba!'B! i deres överfie Punk- 
ter e og a!!, VedPunktete vifie fig Spoer af 2 Buefiykker 
ed og ed', hvilke fandfynligviis vare Dele af de excentrifke 
Cirkler ed og ed"! (Fig. 1), fom bleve feete paa Kongsberg. 
Fremdeles faaes i Punktet N lige mod Solen to hinanden 
berörende meget fyage Buefiykker Nc og Nc!, hvilke 
maafkee vare Fortfættelfer af Buerne cc! (Fig. 1). En- 
delig faae jeg ogfaa et fyagt Spoer af Buen Sb (Fig. 1)» 
men fomjeg ei reflecterede paa, förend jeg af Hr. Schults 
Figur fenere blev opmærkfom paa, at dette virkelig var 
en til Phænomenet hörende Girkel, I Chrifiiania faaes to 
Bifole B B' i den yderfie af de to om Solen gaaende Rin- 
ge, ifiedetfor at de i Kongsberg vilie fig i den inderfie. 
Thi efter Hr. Schults Befkrivelle var Azimuthal-Forfkjel- 
len imeliem Bifolene g og h noget over 459, hvilket om- 
trent fyarer med Diametren af den inderfie Cirkel, fom 
blev feet i Chriftiania., De 10 andre Bifole i og k (Fig. 
1), hvis Affiand fra binanden i Kongsberg var omtrent 
1209, vare i Chrifiiania ei at fee. De to vertikale Cirk- 
ler ee og Ba!!B! havde Regnbuefarver, faaledes at den 
röde Farye vendte indad, Den underfie mod Horizonten 
vendende Deel af disfe Girkler var ukjendelig, Af de 
horizontale Cirkler var den öyerfie a''a"'a"" regnbuefar- 
vet med den röde Farve vendt ud ad; af disfe tre Cirk- 
ler var den fra Solen vyendende Deel fyag eller tildeels 
akjendelig. Himmelen var uden Skyer, men overtrukket 
med et perlefaryet Slör, Kl. 63 var endnu et fyagt Spoer 
af Phænomenet at fee, 
, Hanfteen, 
