176 Blandinger. 
(omtrent 53 efter Stockholms Tid) indtraf en Jordryfielfe, 
fom famtidig firakte fig fra Sverrigs öfiligfie Kyfier, i Nord 
gjennem Upland, Södermannland, Vefimannland, det fyd- 
lige af Dalerne til Vermeland, hvor den fynes at have 
været heftig, i Syd igjennem den nordligfie Deel af 
Öfier- og Vefier-Göthland; i Norge igjennem den fydlige 
Deel af Hedemarkens Amt og hele Apgershuus Amt, til 
Chrifiiania og Drammen, Om famme har været fornum- 
met paa den vefilige Side af Chriftiania Fjorden paa an- 
dre Steder end i Drammen, er ci bleyen oplyfi, 2) At 
famme Dag er et andet Jordfkjelv bemærket om Morge- 
nen Kl, 4 — 5 paa den fydvefilige Kyf af Ghrifiianfands 
Stift, fom ei er bemærket i den öfilige Deel af Norge; 
fandfynligvis har det dog fiaaet i Forbindelfe med det 12 
Timer fenere bemærkede i Sverrig og den öfilige Deel 
af Norge, 5) At Ryfielfernes Heftighed har været meget 
forfkjellig endog paa gandfke nærliggende Steder, hvilket 
deels kan forklares af forfkjellige Localiteter, deels maa- 
fkee ved at antage, at den vittrende Jordoverflade, lige- 
fom em zittrende Streng, har fine forfkjellige Svingnings- 
knuder, i hvilke ingen Bevægelfe fornemmes, Saaledes 
bemærker man ved en Qvikf/ölv-Horizont, fom bruges ved 
afironomifke Obfervationer med Reflections-Infirumenter, 
naar den er fat paa 1ös Jord, fiærke Zittringer ved et 
Mennefkes Fodtrin f. Ex. i 100 Skridts Affiand, i mindre 
eller fiörre Affiand derimod næfien ingen, og atter i an- 
dre forögede eller formindfkede Affiande igjen fiörre Be- 
vægelfe. 
Hanfteen, 
Den Danske Kong Snorro, 
I Gilberts Annalen der Phyfik 15de Bind har Chlad- 
ni meddeelt en Fortegnelfe over Meteorfiene, og iblandt 
andre S. 231 anført fölgende: ”Nach Annals of Philofophy 
