486 HB. C, Ström. 
ET sprekk - men GI kår 
at gjenkjende den pssienet Grundform, idet en- 
kelte Flader uddanne fig til en færdeles Störrelfe, 
andre derimod næften forfvinde, eller kun fom Spor 
ere antydede. Saaledes finde vi neppe hos "noget 
hypergeifk organifk Vælen en faadan Afvigelle med 
Henfyn til de eiendommelige Forholde mellem dets 
forfkjellige Dimenfionér, form hos nogle Fosfillief, Nö- 
rende til det tesfulare Kryftallifationsfyftem, fom Bly- 
glands og Flusfpath, de, gedigne Metaller. : Jo fædvan- 
ligere nu deslige Former ere, og jo fjeldnere deri- 
mod den mere enkelte og regelmæsligere, des van- 
fkeligere er det ofte at gjenkjende denne, til hvilken 
de, naar Forbindelfen epgang er erkjendt, ofteft ere 
faa lette at henföre. 
Af de Problemer, fom i denne Heplepade ere 
* fremftillede for Naturforfkeren, er Eidimdeled mer 
lem de fammenvoxne! Kryftallers: Former en af de 
vanfkeligfte at löfe, og det er derfor förft i de næft- 
forgangne Decennier, .at Videnfkaben ved Hauys, 
Weifs's, Phillyrs, Rofe's o. fl. Underfögelfer har vun- 
det en med- Naturen -mere- analog Anfkuelfe af de 
fammenvoxne Kryftaller. 
Til de Fosfilier, fom findes i en mærkværdig 
Art af disfe Former, höre Harmotomen (Hauy) Krekiat 
ftein (Werner) Korsftenen, faakaldet, fordi den fæd- 
vanligft findes i en Kryfiallifationsform, fom dannes 
af tvende korsformig gjennem hinanden voxne Kry- 
faller. Den er en af de mere fjeldne Fosfilier, fem 
ikkun er fundet paa faa Steder, i liden Mængde, al- 
tid kryftalliferet; i ikke meget forfkjellige Former, 
paa Harz, ved Obherfitein,. Strontian, og Kongsberg i 
Norge. Den fandtes her ifær'i en af de fidft drev- 
. ne:Gruber — der Gleichen, famt i Halderne ved 
