194 . Om norske: Mineralier. 
lithen *) hörte til det fexledede Syfiem,. og da der»: 
ved den fidfte vælfenilige Differents mel on 
og Nephelinen fynes at være hævet, anfeer han dem 
begge for et og famme Species Leonhard anförer 
dem endog fom aldeles identifke **), 
Men uagtet det-er ganfke vilt, at begge disfe 
Mineralier ftaae hinanden meget nær udfordres der 
dog langt nøiagtigere Vinkelmaalinger end dem, man 
hindindtil har, for at afgjöre deres Identitet eller 
Forfkjellighed. 
De ovenfor , anförte  Vinkler ere befiemte MAR 
Maalinger med Rome de bisles Gonyometer, og det 
Stykke, fom er lagt til Grund for Beftemmelfen der- 
af tillod kun Maalingen af M,M og r,M. De övri- 
ge Vinkler ere beregnede og deérfom. Vinkelen :r;M 
- derfor'er urigtig, faa blive alle de ved ee af: pe 
ne beregnede ogfaa urigtige. 
Den mineralogifke Formel for begge disfe Mine- 
ralier bliver eens; thi denne er efter Vauquelins og 
Gmelins Analyfer 3454 EN. 5, eller da Kali og 
Koren variere indbyrdes mod rate 3 AS + Al- 
kali 5. 
At et Mineral har bladigt. Brud af een, to, tre 
og flere Gjennenigange, udtrykkes yed Ordene een- 
klöven, toklöven, treklöven o, £. v. Gjen- 
nemgange kan man kalde Klövyningsretninger 
og Brudflader, Klövwningsflader. I det engelfke 
Sprog hedder ogfaa bladigt Brud cleavage af to cle- 
ave at klöves” ++ ' M. 
*) Breithaupt Karakterifiik des Minerlykag Dres- 
«den 1823 pag. 269. 
**) Leonhard, Natnrgefchiechte ibedantsd bebe, Hei- 
delberg 1825 pag. 115. 
