Ouse-Dalens Mærkværdigheder. 205 
Samme Aar 27 Novb, inde + 697. Luften ude — 32. 
 7ZDecb. — + 62 — — 0,0. 
1825 31 Januar — + 40 — —— 05, 
28 Febr. — + 35, — — — 5,0, 
1 Marts — + 3, —" — — ÅH,5e 
26Juli — +137 — — +14,0- 
Senere Obfervationer: 5te Januari 1826, i fri 
Luft — 5"3, i Varmehullet + 65, Elven hvor den 
fryfler — 192; hvor den ikke fryfer + 1,5. Kilder- 
ne + 5*., Den 8de £, M. å fri Luft — 47, i Varme- 
hullet + 69%. Elven hvor den fryfer 0"; hvor den 
ikke fryfer 4 1,5. Kilderne + 5". 
Förfte og fidfinævnte Obfervationer ere af mig, 
de andre af en Sergeant Lårs Oufe, fom jeg har forfynet 
med Barometer og Thermometer, og fom forftaaer at 
obfervere rigtigt. Aarfagen til denne ufædvanlige 
Varme, og det endog, faa nær Hulens Munding, mel- 
lem disfe Stene, thi Hule er her egentlig ikke, maa 
vel være, at ind gjennem Uren, dybt ind under felve 
Fjeldet gaae Fender eller Kanaler, hvorigjennem Jor- 
dens naturlige Varme i Dybhet opfiiger; den fkal jo 
være ftedfe 4 10" i de dybe Gruber, ligefom Ther- 
mometeret i Kjelderne under Obfervatoriet i Paris, 
80 Fod under Jorden, fkal Aar ud og Aar ind fiedfe 
vile 4- 10*. 
| Stenuren eller Blokkene, beftaae alle, efter mit 
Skjön, af Glimmerfkifer, Qvarts og Gneis Stykker, 
Denne Varme kan ogfaa komme af, at der i Grun- 
den under Steenftyrtningerne findes flige Mineralier, 
faafom jernholdig Svovelkiis, hvorved det gjennem 
Uren, paa dem neddryppende Vand, udvikler Var- 
meftof, da der er et Strög i Uren, hvor den falden- 
de Snee, kun faa Timer bliver liggende, og firax 
