NN. Treschow om Atomer. 217 
melfer, og bruge Ordet Kraft alene: fom et nokfom 
bekjendt Udtryk af en forborgen Egenfkab, hvis 
egentlige Betydning eller virkelige Værd de ingen- 
lunde haabe enten ved logifk Abftraction og Combi- 
nation, eller, fom ubekjendte Störrelfers, ved mathe- 
- matifk Confiruction og Beregning at udfinde, — Saa- 
ledes forholder det fig ikke med Atomerne, Skjönt 
de med hine imponderable Stoffer, hvis Tilværelfe. 
man ogfaa, fom en nödvendig Forudfætning pleier at 
antage, have dette tilfælleds, at de formedelft deres 
yderfte Finhed ere ufynlige, faa kan man dog ved 
en Art af Approximation komme begge meget nær, 
da man kun behöver at foreftille fig Atomerne fom 
langt mindre, hine Stoffer fom meget lettere end no- 
gen af de Ting, man udyortes kan fornemme, Der- 
imod er Kraft ei i Grad alene, men i Art og Væfen 
ganfke forfkjellig fra alle af faadan Erfaring umiddel- 
bar bekjendie Gjenfiande; hvorhos man gemeenlig 
dog ei betænker, at, uagtet det fidfte med Henfyn til 
den udvortes Sands er fuldkommen rigtigt, faa have 
vi dog formedelfl den indvortes, hvorved Sindet for- 
nemmer fig felv og fine Forandringer, en ligefaa klar 
Foreftilling om Kræfter, fom, om hvilkenfomhelft 
Ting eller Egenfkab, vi paa den förfte Maade kunne 
kjende, Thi föle vi ei tydelig en Stræben, hvilken 
vi fiden overföre fra os felv paa andre faavel legem- 
lige fom aandelige Vælener? hvorom der dog her ei 
er Sted til videre at handle, — | 
Den förfie Opfinder til Lærdommen om Atomer 
fkal have været Mofchus en Phoenicier. Men da 
man ikke veed hvorvidt de. fenege Atomifter fiemme 
overeens med ham eller ikke, hvorledes denne förfie, 
formodentlig raaeré Forefilling har; været hefkaffen, 
15 
