| 
Om Atomer: e 999 
gerne felv er der ofte megen Befiandighed, faafom å 
Stjernernes Op- og Nedgang, efterdi de heri altid 
fölge en faftfat Orden. Meget hyppige, men lynild- 
fnare Omvexlinger forekomme Sandferne fom fiaaen- 
de; faafom mange regelmæsfig fvingende Bevægelfer. 
Derover fyinder undertiden den ellers let bemærke- 
lige Forfkjel mellem Rummet og Tiden bort. Beg- 
ge kunne blive tilintet, naar det, fom er udenfor, 
drages ind å det famme, naar Grundfioffer forene fi 
uden fynlig Tilvæxt i Störrelfe, naar Forandringer 
fiedfe blive fjeldnere, kun lidt fornemmelige, fordi 
de i en kort Tid ere ubetydelige eller faa hurtige, 
at Bevidfiheden nödes til at fammenblande dem, naar, 
denne endelig, fom i Sövne bliver fvagere, naar der- 
for Öieblikkene, ellers udmærkede ved virkelige Be- 
givenheder, ligefom. flyde fammen i en Punct eller 
uendelig kort Linie, og Tidens urolige Ström taber 
fig i Byighedens fille Ocean, | 
Man tillægger fremdeles al Materie Ugjenneme- 
trængelighed, en Egenfkab, hvorved den fkal udeluk- 
ke enhver anden fra at indtage famme Sted, Dette 
fkeer ved en fraftödende Kraft, der altfaa ei er for- 
fkjellig fra dens Ugjennemtrængelighed uden fom 
Aarfagen fra dens Virkninger. Det Rigtige heri er 
alligevel, at den ei iflæng fiöder alle fra fig, deri- 
mod er den endog tilböielig ul at indgaae med nogle 
en ikke blot overfladig, men inderlig Forbindelfe; 
faa at to eller flere Stoffer undertiden indtage fam- 
me Rum, kun med foröget Intenfitet, hvorved de blive 
faa meget fiærkere til i Forening at modftaae dem, 
der, ligefom mod begges Villie, firæbe at indtrænge 
fig. Den fraftödende Kraft er ei heller nogetfteds 
uden en tiltrækkende: fölgelig er hin Ugjennemtræn- 
