2492 N. Treschow 
lige, eller ville indlade fig i at adfkille det maafkee 
Sande deri fra det Falfke, Hvad de to förfte Partier 
angaaer, faa ere for det förfte Navnene paa dem ilde 
valgte, efterdi de i deres rette Bemærkelfe ingenlun- 
de ere modfatte, Atomer kunne meget vel befidde 
visfe Kræfter, ja, man nödes vel endog, for i Natu- 
læren at kunne anvende dem til Forklaringsgrunde, 
til ei at betage dem al Virkfomhed,  Epicur felv til- 
lagde dem ei alene Bevægelle, men derhos en be- 
fiemt, hvilken ei lader fig tænke uden en indvortes 
Stræben eller Kraft, Afclepiades holdt dem ei for 
ufkikkede til at modtage Indtryk af andre eller til at 
lide Forandringer, hvoraf Fölgen, hvor lidt den end 
var indfeet, dog er den famme, 
— Mange have villet paaftaae, at Materien, fölge- 
lig ogfaa dens Dele, fordi dens Væfen beftaaer i Ud- 
firækning, ingen Kraft kan befidde, men er i fig (elv 
ganfke död, Denne Paaftand har Kant vel meget 
fyækket ved at udlede Udftrækningen [elv af dens 
fraftödende Kraft; ikke desmindre bliver man beftan- 
dig ved at nægte den nogen höiere, ifær med aan- 
delige Væfener analogifk Kraft, ja, at betragte denne 
fom noget, der med hin aldeles ikke kan beftaae. 
Herved fortjener det dog vel at bemærkes, at Ud- 
firækning og Rum, fom det blotte Phænomen af et 
Forhold mellem flere Subftanfer, i Begrebet intet in- 
deholder, der kan firide mod hvilkenfomhelft anden 
pofitiv Egenfkab, man ellers maatte have Grund -at 
tilfkrive dem; dernæft, at, kan Udftrækning ei begri- 
bes uden en repulfiv Kraft, faa kan denne ligefaalidt 
forftaaes af fig felv, men forudfætter nödvendig en 
höiere Grund, hvilken man da har at föge, Denne 
ligger altfaa i Atomerne, faafnart man holder disfe for 
