258 Örsted. 
Forfög over Vindbösfens Theorie. maatte Loven for 
Luftens Sammentrykning være den förfte Gjenftand, 
der kom til Underfögelfe. Det er i Selikab med 
denne indfigtsfulde Officier at alle de Forfög, der i 
nærværende Afdeling fkulle befkrives, ere udförte, 
Som bekjendt beftaaer det Redfkab, hvoraf man 
hidindtil fornemmeligen har benyttet fig til Forflög 
over Luftens Sammentrykning, 1 et böiet Rör ABCD 
Fig. 18, hvis kortere Green, DC, for oven er luk- 
ket, den længere AB derimod er aaben, I det 
man fpærrer og fammentrykker den i Rörets kortere 
og lukkede Deel fig befindende Luft med en Qvik- 
fölvmasfe, ABCE, kan man, ved at fammenligne Læng- 
den af Luftmasfen DE med dens forrige Længde be- 
dömme Rumfangets Formindfkning, ligefom man ved 
at maale Qvikfölvföilen AF finder, hvor ftort det Tryk 
er, fom den indfpærrede Luft bærer, foruden Atmos- 
phærens Tryk, der baade för og efter Qvikfölvets 
Tilkomft virker derpaa, Denne Indretning har adfkil- 
lige Feil. Det er meget vanfkeligt at inddele det 
korte Rör i Dele af lige Rumhold, da flige Rör ei 
letteligen træffes faa ensformig vide, at man opnaaer 
denne Henfigt ved at affætte lige lange Dele derpaa. 
Vælger man et hör med en nogenlunde fior Vide, 
faa udholder det intet betydeligt indvortes Tryk; 
bruger man da, fom man nödes til, et fnævrere Rör, 
faa udgjör den lille Andeel af Luft, der altid lægger 
fig imellem Glasfet og Qvikfölvet, langt mere, i Sam- 
menligning mod Luftens Rumfang, end naar man an- 
vender tilftrækkeligt vide Rör, og Gnidningsmodfian- 
den mellem Qvikfölvet og Glasfet: er forholdsviis 
langt betydeligere, faa at en liden Rylining kan frem- 
bringe Forandring i Qvikfölveis Stilling, over hvilke 
