Om Legemernes Sammentrykning. 289 
endnu ingen ret fikre Forfög for at andre Vædfker 
end Vandet fölge denne Sammentrykningslov; men 
den er faa naturlig, at man ikke vover meget ved 
at antage den for alle Vædfker, for faavidt de ikke 
ved Trykket lide nogen Forandring i Inderligheden 
af deres Beftanddeles Forening. Jeg haaber imidler- 
tid at finde Leilighed lil at udfylde dette Savn ved 
Forfög. Overalt opfordrer det vi have fundet os næ- 
ften altid iil at föge Mere. Hvorledes forholde fig 
Vædfker ved forfkjellig Varmegrad? Forfög herover 
bör udföres i en Atmofphære, der har Vædfkens Var- 
eg 
me, ellers vil man forvirres ved Varmefkifter, der 
frembringe ftörre Forandring end adfkillige Atmo- 
fphærers Tryk. Rene Ætherarter, faavel fom ogfaa 
vandfri Viinaand, vilde hertil være meget pasfende, 
fordi deres Lethed til at koge tillader os at pröve 
dem uden kunftig Opvarming, ved Varmegrader, der 
enten træffer fammen med deres Kogepunkt, f. Ex. 
Saltæther, eller ikke ligger meget langt derfra. Et 
Overblik over en ftor Række af. flige Forfög, vilde 
vilt lære os Noget om Forholdet mellem Legemernes 
Sammentrykkelighed og deres övrige Natur. Angaa- 
ende Dampe, fom fiaae i Beröring med en Deel af 
deres Stamvædfke, vilde Forlögene over Luftarternes 
Sammentrykning give os flere og fikrere Beftemmel- 
fer end dem vi hidindtil have. Endnu har man hel- 
ler ikke anvendt denne Art af Forfög, fom man bur- 
de, til Frembringelfen af höie Grader af kunfiig Kul- 
de. Til chemifke Underfögelfer har man heller ikke 
med nogen Vedholdenhed anvendt Sammentryknings- 
forfögene *), 
*) I Brey af 28de September 1826 til Undertegnede, fi- 
