290 Om Legemernes Sammentrykning. 
Bemærkninger ved Forestaaende. 
De almindelige Bemærkninger, hvormed For- 
fatteren flutter ovenftaaende Afhandling, nemlig ”at 
Luftarternes faavelfom Vædfkernes og de fafie Lege 
mers Sammentrykninger alle ere underkafiede een 
Lov”, fynes mig ei at være fuldkommen rigtig, Ved 
Ordet Sammentrykning maa enten forftaaes de for- 
Skjellige Rum, fom et Legeme, udfat for Virkningen 
af forfkjellige trykkende Kræfter, indtager; eller og 
de fucceshve Rumdifferentfer, fom opftaae, naar den 
fammentrykkende Kraft foröges. Ved luftformige 
Legemer har Ör/fted gjort det höift fandfynligt, at den 
Mariottifke Lov gjelder for alle Störrelfer af den 
trykkende Kraft, faa længe det lufiformige Legeme 
ei gaaer over til en anden væfentlig forfkjellig Form 
(Draabeformen). Men denne Lov lærer, at Rumme- 
ne forholde fig omvendt fom de trykkende Kræfter, 
Ved Vandet har han derimod lært os, at dets cubifke 
Rum ved een Atmofphæres Tryk formindfkes 0,000045 
af den oprindelige Siörrelfe, og at en ligeftor For- 
GREER 
ger Forfatteren: ”Jeg arbeider for nærværende Tid 
paa fortfatte Forfög over Vandets og Lufiarternes 
Sammentrykning, Jeg har fammentrykket Vandet ind- 
til 62 Atmofphærers Kraft og fundet, at Sammentryk- 
ningen endnu forholder fig fom de fammentrykkende 
Kræfter. Jeg har forfögt Ætherens og Vinaandens 
Sammentrykning. Hiin fammentrykkes næfien tredob= 
belt, denne næfien dobbelt faa meget fom Vandet. 
Qvikfölvets Sammentrykning ved een Atmofphære er 
omtrent 1 Milliondeel af Volumen, og for flere At- 
mofphærer i Forhold, Glasfets Sammentrykkelighed 
er næfien ubefiemmelig ringe, men fkal pröves nöiere”, 
h H, 
