76 Hansteen. 
1826. 1805 
Keilhau No, 3| Humboldt 
200 Svingn.160 Svingn,| getiderne. 
Forholdstal 
imell, Svin- 
Perlin pr 499",4 316",5 1,5779- 
Zårich 478,2 504,1 1,5742 
Altorf: Sn SV 5015 1 5768 
Urferen ==. 475,6-— | 302,2 1,5738- 
S. Gothard Hospitz 4749 - I .299,4 1,5862 
Paris | 495,85 314,0 1,5791 
Udelader man St: Gothard laa finder man ved 
Middel af de öyrige at Tiden af 60 Svingninger af 
Humboldts Naal forholder fig til Tiden af 200 Sving- 
ninger af No. 3 fom 1 til 1,5760, og med dette 
Forholdstal (hvis Logarithme er = 0,19756) kunne 
alle Humboldis övrige lagttagelfer reduceres til No. 
3. Saaledes findes for Paris 514" +. 1,576 = 494",8, 
hvilket efter Humboldts Obfervationer i Paris fkulde 
været Tiden af 200 Svingninger af No. 3 fammefteds 
iftedetfor at Keilhau fandt 495",8. Af dette confian- 
te Forhold imellem disfe 2 lagttageres Svingningstal 
paa faa langt fra hinanden beliggende Steder kan 
man gjöre fölgende Slutninger: 1) At begge lagtta- 
geres Naale have været langt mere uforanderlige end 
de 6, fom bleve brugte paa Capit, Sabines Reife fra 
Æquator til Spitzbergen (fee Mag, 7 Bd. 8. 85). 2) 
At Forholdet imellem den horizontale Deel af den 
 magnetilke Kraft i Berlin, Paris og Schweitz var i 
1826 næften uforandret det famme fom i 1805, An- 
tages nemlig en horizontal Naal at gjöre et vift An- 
ial Svingninger i Paris i 1000 Secunder, faa vil den 
famme Naal gjöre det famme Antal Svingninger i Berlin 
efter Humboldt i 1805 1 2149, 1000" — 1007",95. | 
— Arago, Erman, 
 Hanfteen 118251 252 Å 1000 — 1009.51 
752 | 
—- Keilhau i 1826 i 429249. 1000 == 1007,16 
