80 | Hansteen. 
af forfvyinde disfe Differentfer næften ganfke. *) En an- 
den uhældig Omfiændighed ved disfe Iagttagelfer var 
fölgende. Jeg havde raadet Hr. Boeck, at befæfie 
en fiden Vægt paa Kanten af Naalen i Nærheden af 
Midten ved u Fig. 1, f. Ex. en Klnmp Lak, da In- 
clinationen kan beregnes efter den trigonometrifke For- 
mel (ovenfor S,. 51), hvorved Refultatet.befries fra 
de Feil fom kunde oprinde af en muelig Magnetis- 
me i den inddelte Ring. Men uhældigvis befæftede 
B. i dens Sted en Klump Vox i V (Fig. 1) paa Fla- 
den af Naalen nær Naalens Længde =— Axe eller 
Middellinie AB. Kommer denne Vægt til at fidde 
nöiagtig i Middellinien AB, faa bliver af de 4 In- 
clinationer i Naalens 4 Hovedfiillinger a, b, c og d 
paa det nærmefte åa = b, 6 = d, og man faaer alt- 
faa efter Formlen 
ang 1 2 
d, e, Udtrykket bliver ubeftemt, Dette har ifær ind, 
truffet i Trafes og Hammerl, hvorfor Inclinationen 
paa disfe Steder ei med Sikkerhed kan beftemmes, 
Paa alle Steder er Inclinationen beregnet efter den 
trigonometrifke Formel undtagen fra Griåiz til Trieft, 
og den fidfie Obfervation i Aflenz, hvor Værdierne 
a, b, G og d vare faa nær ligeftore, at et fimpelt 
Middeltal kunde antages fom den fande Værdie, Jeg 
anfeer dog alle de i Tabellen anförte Refultater fom 
fikkere indtil å eller % Grad, med Undtagelfe af Prag, 
Trafes og Head, Ved Maria- Zell har Inclina- 
tions-Infirumentet ligefaa vel fom det horizontale 
*) I Wien var jeg nöd til at forandre Planernes Belig- 
genhed, da Naalen ei længere kunde beyæge fig frit 
i Ringen. Boeck. 
