om Nethinderne. 429. 
Hr, Prof. fandt; naar han faae i Kikkerten med det 
andet Öie, fom under Obfervationen havde været til» 
lukket, at dette da faae Kikkertens Campus med en 
kjendelig blaae Farve, og at det ligeledes udenfor 
Kikkerten faae Skyerne med en ubegrændlet blaae 
Farve eller med en blaae Farve uden Plet, troer jeg 
maa have havt en anden Grund end den af Hr, Prof, 
anförte; thi jeg har flere Gange anfiillet Forfög med 
at lade et fiærkt Lys virke faa længe paa det ene — 
Öie, at det i længere Tid beholdt et levende Ind- 
tryk deraf, men jeg har derved aldrig opdaget, at 
der foregik nogen Forandring med det andet Oie, 
naar jeg kun mnöie havde holdt al Adgang af Lys 
borte fra dette, Jeg har derfor forfögt at forklare 
den blaae Farves Opkomfit i Hr, Profesforens venfire 
Öie paa fölgende Maade. 
Naar man udfætter Öiet i længere Tid for en 
ftadig Indvirknig af en reen Farve, f. Ex, en farvet 
Plet paa et Stykke hvidt Papiir, og man derpaa ven- - 
der Oiet bort fra denne farvede Plet og tæfter det 
paa den ufarvede Deel af Papiret, vil man her fee 
en Plet, der har en Farve, aldeles forfkjellig fra den, 
fom hiin paa Papiret malede havde; f[aaledes hvis 
man i længere Tid betragter en höiröd Plet, vil man 
ved at bortvende Oinene derfra til en ufarvet Deel 
af Papiret, have en grön af famme Figur (vævende 
Öfor i og ligeledes omvendt; ved at fee paa en 
grönmalet Plet vil der, naar man bortvender Öiet 
i længere Tid betragtet en blaae feer man ved at 
bortvende ÖOiet derfra en rödguul eller orangefarvet 
og omvendt. Endelig hvis den malede Plet er 
