430 nede Hørt 
guul, bemærker man ved at bortvende Öinene der» 
fra en violet og omvendt. Disfe 3 Par Farver kal- 
des derfor af Goethe ”fordrende Farver, fordi den 
Deel af Nethinden, der, ved at afficeres af en af 
disfe modfatte Farver, har i !xngere Tid været fat i 
en Activitet, der [varer til famme, nu i det Oieblik, 
den befries for dette langvarigere eensformige Ind- 
tryk, ligefom træt heraf. föler en Trang til at fættes 
i en Activitet, der er hiin aldeles modfat, Men hvad 
der her fkeer blot med en enkelt Deel af Nethinden, 
fordi man har betragtet et begrændfet farvet Sted, de 
e. et farvet Billede, vilde ogfaa fkee med den hele 
Nethinde, naar den udfættes- for et jevnt Indtryk af 
blot een Farve, d, e. naar hele Synskredfen optages 
af eeu enefte eensfarvet og fiærkt oplyft Gjenftand, 
Saaledes vilde hele Nethinden, naar den afficeredes 
paa lige Maade af et tilfirækkeligen fiærkt rödguult 
VG orangefarvet Lys, efterat dette var bortfjernet, 
fættes i en activ Tilftand, der fvarede til den For- 
nemmelfe, man har af et blaat Lys; eller med andre 
Ord, den ufarvede Flade, man faae paa, efterat det 
rödgule Lys var bortfjernet, vilde forekomme os fom 
farvet blaae. Et faadant eensartet Indtryk paa hele 
Nethinden af et rödguult Lys erholdes, naar man ven- 
der Öjet med tillukkede Oienlaage mod et fiærkt Lys, 
f. Ex. mod Solen eller den fiærkt oplyfte Himmel, 
da hele Oiet vil fynes ligefom opfyldt med et röd- 
guult Lys. *) Holder man i nogen Tid det ene f, 
*). Naar Solen fees igjennem en Taage, tæt Rög, et Styk- 
«ke tyndt Pergament eller hvilketfomhelfi andet kuns 
lidet gjennemfigtigt ufarvet Legeme, feer den rödlig- 
guul ud. I Analogie hermed maa det forklares, at 
Öiet fynes opfyldt med et rödguult Lys, naar Solen gjen- å 
nem de haly gjennemfigtige Oienlaage belyfer Nethinden 
