om! Nethinderne. 434. 
Ex; det venfire. Öie faaledes méd tillukkede Öien- 
laage mod Lyfet, og det höire imidlertid med Haan- 
dén tillukkes faa nöie, at intet Lys: kan indtrænge i 
deite: da vil, naar man feer med det aahnede venfire 
Öie: paa et Ark hvidt Papiir, «dette [ees jevnt! over- 
trukket med et :tydeligt blaat Skjær, medens det for 
det höire: Oie . viler fig med fin fædvanlige hvide 
Farve. RTR 
I Ovéreensfiemmelfe med det-her Anförte-troer 
jeg man kan forklare den baaeé Farve, hvilken Hr. 
Prof. Hanfteen fandt overalt at frembyde fig for hans 
aabnede venfire Oie, fkjönt han havde holdt dette 
tillukket, medens han med det höire faae i Kikkerten, 
Til:famme Tid nemlig, fom det fiærke Lys igjennem 
Kikkerten blendede en begrændfet Deel af. det-höi- 
re Öies Nethindey har Lyfet fra Solen og den hele 
fiærkt oplyfte Himmel *) gjennem det venfires til- 
lukkede OQienlaag paa hele dettes Nethinde virket 
med et faa fiærkt rödguult Lys, at denne Nethinde 
fidenefter, : da den blev befriet fra dette Lys, 
fordrede «den modfatte Farve eller det blaae Lys, 
Heraf. kan ogfaa forklares, hvorfor det venfire Oie 
paa  Skyerne udenfor Kikkerten faae en blaae 
Grund uden Plet, men dei höire faae en röd Plet 
*) Omendfkjöndt Hr. Profesforen vel egentlig ei holdt 
det tillukke le Oic lige mod Solen, da han nemlig faa 
gjennem den retvinklige Kikkert af et Reichenbachs 
Uniyverfalinfirument, faa forandrer deite dog ei Sagen. 
Der falder desuagtet Lys nok ind i det lukkede Oie 
for at kunne tilveicbringe dét omtalte Phenomen, 
om end Solfiraalerne befkinner Oiet fra Siden. 
Q* 
