Vinteren i Talvig 463 
med pragtfulde Farver indtraf den løe December 
fra Kl. 7—10 p. m. Foruden dette faaes kun 4 el- 
ler 5 med Regnbuefarverne.— En almindelig gjelden- 
de Typus for alle de Nordlys jeg havde Anledning 
til at betragte var umiskjendelig. Ethvert Nordlys, 
fom kunde iagttages fra Begyndelfe til Enden, fyntes 
mig regelmæslfigen at gjennemlöbe 3 forfkjellige Sta» 
dier. I det förfte uddannede fig, af en eller flere i 
den nordlige Horizont opkomne, chaotifke Lysmasfer, 
en flad, indtil 20 eller 50” eleveret Bue, hvis öftre 
Been blev fkjult af Bergene i NNO,, og det Veftre 
i NNV., hvor Bergranden, feet fra Præftegaarden, rei- 
fler fig 20” og derover. Buens höiefte Punct fyntes 
idetmindfte ikke altid at afvige faa meget fra det 
fande Nord fom Magnetnaalen; Afvigelfen var altid 
vefilig. Nogle Gange var Buen faa meget eleveret, 
at hele dens öfiligfte Deel blev fynlig; Benet var 
her paa eengang flærkt böiet, faaledes at der danne- 
des en elliptifk Curve, hvorhos det fyntes at den om- 
böiede og underfie Deel formedelft fit fvyagere Lys 
mere og mere fjernede fig fra Oiet; uvilkaarligen 
paatrængte fig den Forefilling, at Buen tilhörte en 
over Jorden fyævende cirkelformig Ring, beliggende 
ien mod Nord inclineret Flade, fom fkar Stedets Ho- 
rizont under en Vinkel af 20—30*. Buens undere 
Rand var i Særdeleshed meget fkarpt begrændfet; Af- 
fianden fra den ydre belöb fig til 2—3". Luften kavde 
altid den famme Klarhed og blaae Farve ved begge Ran- 
de, Det af Flere bemærkede mörke Segment under 
Nordlysbuen faae jeg aldrig. I denne fn fiörøte Regel- 
mæslighed varede Phænomenet fjelden 4 Time. Buen 
begyndte at udvide fig, og der opkom fædvanligviis over 
eller under famme endnu een eller to med den överfte 
