Reisebemærkninger. 483 
Qvarz hæve fig noget ud af den mellem dem for- 
vitrede Grundmasfe. I frilk Brud derimod feer man 
den forenet til en næften uadfkillelig Masfe, og de 
enkelte af Jernoxid rödlig farvede og nogle i Jern- 
kiefel overgaaende eller af Chlorit grönligfarvede 
Qvarzfiykker fnart i længere Elipfer efter Leinin- 
gen, fnart uafhængige at den uddannede i mere kan- 
tede eller rundere Stykker, oplöfer fig i den om- 
givende Bergart uden fkarpe Grændfer *), —Heni- 
mod og forbi Vardal gaaer Skiferen over i en for- 
tegraae Leerfkifer med fiænglige Affondringer, fom 
man i enkelte Stykker neppe vilde kunne adfkille 
fra den, fom findes om Chriftiania paa enkelte Steder, 
Den er gjennemfat af Kalkfpath- og Qvarzaarer, og bærer, 
for fig betragtet, Præget af den yngfte Bildning, fom 
jeg har feet i det Nordenfjeldfke, og intet Sted fynes 
ved förfte Betragtning mere at forlede til ogfaa her 
at föge Spor af Tranfitformationen, Leiningen an- 
tager fiden et mere nord -nordveftligt Fald mod Fjor- 
den hen mod Hammer, hvor Chloritfkiferen igjen 
er den forherfkende Bergart, afvexlende med faftere 
*) Denne Art af Graavakke findes i Norge ifær uddan- 
net paa Bommelöen ved Bergens Leed. Den kies- 
holdige og i Mandler kalkfpathholdige tætte Chlorit- 
fkifer, fom ved dens blærige Udfeende til Dagen 
har en udvortes Analogie med en Flötstrapbildning, 
og derfor i hine Dage, da—Einjeder bey fich nach 
Bafalt fchurfte und Lawa; denn es klinget fo fchön, 
hier ifi wulkanifch Gebirg !—formodedes at have gjen- 
nemgaaet vulkanfke Actioner, begrændfes mod Syd af 
et Lag Graavakke, hvori Qvarzellipfer, tildeels over- 
gaaende 1 Jernkiefel ere uddannede til over I Alens 
Störrelfe. Men den er kun iudfkrænket til en (mal 
Rand. ved Söebredden, 
