490 EC. Ström 
Præftegaarden förft mod N.O. og fiden mod N. og N. 
N. V. under Gaarden mod N. V. og V.N.V. Ved 
Siören 2 Miil fra Övreöien 15 til 25” mod V, N. V. 
Ved Seed er Leiningen derimod næften ganfke 
vandret, og falder kun faae Grader mod Dalen og 
Elvens Löb til O.N.O., hvilken Retning ogfaa ved- 
varer op ad Dalen forbi Rokne med $ til 10* Fald 
mod Öften. I Gjennemfnit efter Dalen fra V. mod O, 
vilde altfaa Leiningen af Bergarten vile fig i en me- 
get langfirakt Bölgeform i det Större. Denne Afvex- 
ling af Bergarten og dens i ftörre Udftrækning næften 
vandrette Leining er vel og for en Deel Aarfag i 
at Elven i den mellemfte Deel har et meget fille 
Löb, 'og at Dalen har mildt hvælvede Afhænge. 
Omtrent 31 Miil fra Steenkjær, hvoraf den fidfie - 
ad en temmelig befværlig Vei, kommer man til de 
överfie Gaarde i Augndalen, Guldftad og Höien (efter 
Indvaanernes Udiale Höa BR.) ved Foden af höiere og 
brattere, fkjöndt oglaa meeft afrundede Fjelde, hvor 
Granen og den frifkere Vepgetation ophörer. 
— Gruberne til de nedlagde Guldfiad og Mok Vær- 
ker ére fituerede om Skrænten af en temmelig brat 
Klippe, og derfor tildeels noget vanfkelig tilgjængeli- 
ge, paa et Fjeld ved den föndre Side af det Udgaa- 
ende af Augndalen nær ovenfor Bjerkegrænd[en, tem- 
melig nöie paa det Sted, hvor Guldfiad Værk paa 
Pontoppidans Kort er anfört, Bergarten er en Chlo- - 
ritglimmerfkkifer, hvor den mere qvarzholdige og tætte, 
glimmerholdige og Ikifrige afvexler i mægtige Ny- 
rer og Lag, med fmaae Nyrer og Aarer af Qvarz. 
Den fkifrige Samfætning er herved i det Hele baade 
- mere 'uregelmæslig pg ubeftemt, ligefom Bergarteu i 
det Hele er tættere, mindre fkifret og forfkjellig fra 
