196 6. Ström 
Den Grændfe mellem hiin Skifer og Gneifen,. fom v. 
Buch *) allerede antager at beftemmes. ved Værda- 
len, 'wilde derfor rettere kunne, antages herfra at ta- 
ge fin Begyndelfe. 
- Gneifen danner hovedfaglig Fjeldene, om Fe 
PEN vg Namsfjorden gjennem Sörvigfundet nl 
Seierftad. Paa det veftre Afhæng af Lyngenfjorden 
nærmer den fig fiundom til Granit, og Feldfpathen 
er overveiende, i Gange og Nyrer, hvor den fkifre- 
de Structur forfvinder ved de forfkjellige Blandiugs- 
deles Uddannelfe i forfkjellige Retninger uafhængige 
af Leiningen. Ikke fjelden optager den, fom: ved 
Udlöbet af Namsfjorden paa den föndre Side Horn- 
blende, og danner en Diabasgneis. Leiningen er her 
næften vandret med nogle Graders Fald mod NO, 
og S.V. nær ved hinanden, Ved den nordre Side 
af Namsfjorden + Mul vefien for Hund finder man i 
Gneifen et færdeles tydeligt Exempel af den proble- 
matifke zikzakformige Structur **) Ifær ved den 
nordre Side af Sörvigfundet er Gneifen ofte anlöbet 
til Dagen, men faavidt jeg kunde fee, ikke med an- 
dre metallifke Spor, end af Magnetkies, I et ned- 
faldet Stykke af. en Granitgang, fandtes nogle ind- 
vyoxne Turmelughrydallet. Bergarten falder her 10 
til 40” mod Nord. > Hovedfaldet ved den nordöftlige 
S'ide af Namsfjorden er mod O.N. 0.15 til60*. Den- 
ne Retning vedvarer. med den famme Hovedbergart, 
men vender, fig i. Fjeldet ved Gyltefjorden, indtil 
den, ved Foldenfjorden antager en nordöfilig Retning 
med. et Aye Fald, fom i det Hele. betragtet, er 
23 ie Deel Pak. iD | 
29 Fig, L BOLET E 
