Reisebemærkninger. 211 
1500 il 2000 Fod höie Bafis, naae dog vel næppe til 
3000 Fod. L. v. Buch anflaaer dem til 4000 Fod, 
men Vegetationsgrærdfens Synkning og den fnare 
Stigen fra Havets Overflade lade let Höiden fkaites 
flörre end den i Virkeligheden er. 
Paa Lögtlandet norden for Alfiöen ved Udlöbet 
af Ranenfjorden er Glimmerfkifer den forherfkende 
Bergart. Den optager finndom [male Lag af Horn- 
blende og Kalkfteen, og mægtigere Lag af Gneis, faafom 
om Horn ved den öfilige Deel af Öen, Ofte findes disfe 
i [malere Leier mere grovkornet og nærmende fig Gra- 
nit, fom ved Strand i Ranenfjorden, I ÖG fra det 
fidfirævnte Sted findes ved den nordre Side af Fjor- 
den Nyrer af en grovfkjællig talkagtig Glimmer og 
fmale Aarer af Straalfteen; ved Bardalsöen noget læn- 
gere mod Öft paa den fydlige Side af Fjorden 
fmaae alhjörnede Almandindodekaedre og Spor af 
Chyanit. Paa den nordre Side vedbliver Glimmer- 
fkiferen at være den herfkende Bergart, derimod paa den 
föndre — henimod og om Hemnæs — forekommer Gneis. 
Her findes löfe Stykker af en fmaakornet Feldfpath 
og ufuldkommen kryftalliferet Hyperfihen ?, men fom 
i Nærheden ikke er at finde i faft Fjeldd Om den 
föndre og vefilige Deel af föndre Ranenfjorden er 
Gneifen overveiende med Granit fom Gange og i 
fiörre Masfer, paa enkelte Steder omfluttende fmaae 
Stykker af Gneis. Hen mod Elsfjorden forekommer 
graalighvid fmaakornig Kalkfieen, ofte med Glimmer 
i betydelig Mæptighed. | 
Leierne falde om Kobberdal mod Udlöbet af Ra- 
nenfjorden mod Syd under en fiörre Vinkel af 30 til 
60", men flade fig ind mod Strand til ikkun 10 til 
14 * 
